Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 46, N:o 6. 63 



minen sita lyhentaa. Sateentulon erilaisuus lahempana ja 

 kauempana Laatokasta ei sensijaan liene varsin huomatta- 

 va^). — Alisen Vuoksen alueen lehtokasveista olisivat 

 minusta tallaisia merellisemmissa ilmasto-oloissa paremmin 

 viihtyvia, huomioonottaen niiden levenemisen koko maassa^), 

 seuraavat: Allium oleraceum, Polygonatum multiflorum, Ulmus 

 effusa, Stellaria holosfea, Anemone ranunculoides, Ranunculus 

 ficaria, Corydallis intermedia, Ribes alpimim ja Asperula odo- 

 rata. — Voisi myos otaksua, etta tassa osaksi on ikakin 

 kysymyksessa. Onhan mahdollista, etta lajit, jotka kas- 

 vavat yksinomaan Vuoksen alueella, ovat nuorempia tu- 

 lokkaita kuin ne, jotka kasvavat viela Saimaankin sen- 

 duilla. 



Edella (siv. 60) mainitsin jo, kuinka yleisyyssuhdeluku 

 Jaasken lehtoalueelta on vahan suurempi kuin samoista 

 kasveista saatu vastaava arvo Vuoksen alueelta. Tamaa 

 aiheuttaa se seikka, etta monet lehtokasvit ovat Jaasken 

 lehtoalueella yleisempia kuin Vuoksen suupuolella. Vuoksen 

 varret Jaaskessa tarjoavatkin eraille lehtokasveille muuta- 

 massa suhteessa parempia menestymisen mahdoUisuuksia 

 kuin mita niilla on Ala-Vuoksella. Viljava ja tarpeeksi tuore 

 savinen maapera Vuoksen penkereilla on ollut sopivaa maki- 

 lehtojen kasvien toimeentulolle (esimerk. 3 siv. 16— 20),kun 

 taas naita penkereita halkovat syvat ojanteet varjoisine 

 tiheikkoineen ja alati tihkuvine puroineen, ovat tarjonneet 

 suurempaa kosteutta vaativille lehtojen lajeille runsaasti 

 sopivia kasvupaikkoja (esimerk. 9 ja 16 s. 21—26), Mikali 

 tunnen maantieteellisia suhteita Ala-Vuoksella, ei siella 

 tammoisia kasvupaikkoja ole niin runsaasti. Suvannon 

 luona tapaa kylla korkeita vanhoja rantapenkereita ja joita- 

 kuita ojanteitakin, mutta maapera on vahvasti hiekkaista. 



') Pitkan lampoisen syksyn raerkityksesta kasvillisuudelle on 

 m- m. Linkola aikaisemmin huomauttanut (Einfl. d. Kult. s. 45—46). 



^) Koko maata koskevat tiedot tassa ja seuraavissa tapauksissa 

 ovat paaasiassa teoksista Hjelt: Conspectus florae fennicae, Alceniits: 

 Finlands karlvaxter IV ja Mela—Cajander: Suomen kasvio. 



