64 K- J. Valle, Lehtomaisen kasvillis. ja lehtokasv. esiintym. Jaaskessa, 



joka seikka vaikuttanee kasvillisuuden kokoonpanoon. 

 Jaasken lehtoalueella yleisemmista lajeista ovat makilehto- 

 jen lajeja Epipactis latifolia, Stellaria nemomm, Actaea spi- 

 cata, Daphne mezereum ja Piilmonaria officinalis^ kun taas 

 ojanteissa mieluummin kasvavia ovat Chrysospleniiim altcrni- 

 folium, Geum urbanum, Impatiens noli tangere, Circaea alpina 

 ja Stachys silvaticas (kts. s. 48 — 49). 



Jaasken lehtoalueelta olen myos loytanyt muutamia 

 lehtokasvilajeja, joita ei kasva Vuoksen alueella (kts, ver- 

 taustaulukkoa s, 56 — 58). Naista ovat Viola umbrosaja Galium 

 trijlorum luultavasti aikaisin levinneita lajeja, paattaen siita, 

 etta esiintyvat laajalla alalia Suomessa, mutta kaikkialla 

 enimmakseen harvinaisina. Sitapaitsi ne ovat arkoja, metsan 

 raivauksesta karsivia varjokasveja (siv. 52). Brachypodium 

 pinnatum ja Agrimonia eupatoria ovat luultavasti makilehtoja 

 suosivia kasveja, mutta esiintyvat alueella useimmin pai- 

 koilla, joihin kulttuuri on pannut leimansa '), niin etta niiden 

 esiintyminen juuri Jaasken alueella jaa tarkemmin perus- 

 telematta. Edellinen on koko Kaakkois-Suomessa harvi- 

 nainen. 



Prof. Cajander on sita mielta^), etta Etela-Karjalassa 

 on todennakoisesti kaksi lehtokeskusta, missa lehtokasvilli- 

 suus ja -kasvisto ovat yleisemmat kuin muualla maakunnassa 

 ja mista voi ajatella lehtokasvien siirtyneen karummillekin 

 seuduille ymparistossa, Nama olisivat Karjalan kan- 

 naksen keskus, joka ulettuu Viipurin ymparistoilta pitkin 

 Suomen lahden rannikkoa Rajajoelle ja Vuoksen keskus, 

 virran alajuoksun ymparilla Laatokasta suunnilleen Jaasken 

 rajalle saakka, joka siis kasittaisi Lindenin Vuoksen alueen 

 osapuilleen ja siihen lisattyna seudut alisen Vuoksen etela- 



') Agrimonia eupatoria voi kylla viela loytyakin Vuoksen alu- 

 eelta, silla se kasvaa aivan alueen rajoilla, nimittain pahkinalehdossa 



Valkjarven Valkiaraatkassa (Malmberg), kts. muuten siv. 48—49 

 ja 52. 



*) Kasvien vaellusteista siv. 24 ja viereinen kartta. — Metsanh. 

 perust. siv. 486. 



