66 



K. J. Valle, Lehtomaisen kasvillis. ja lehtokasv. esiintym. Jaaskessa. 



lehtokasvit vahenevat. — On aivan ilmeista, etta tama kapea 

 lehtoalue on toiminut ainakin valtatiena Vuoksen keskuk- 

 sesta Saimaan rannoille siirtyville lehtokasveille, jotka taalta 

 sitten ovat hajaantuneet eri suuntiin tuon laajan vesiston 

 ymparistoille. Tata valtatieta jatkuu todennakoisesti Sai- 

 maalle saakka, silla alueeni pohjoisrajalla Imatralla on viela 

 koskenranta- ja makilehtoja ja olenpa Vuoksenniskallakin 

 nahnyt siella kaydessani lehtomaista kasvillisuutta. 

 etta valtatie paattyy Vuoksenniskan tienoille, ovat ilmeisena 

 todistuksena tulokset kasvillisuus- ja kasvistotutkimuksista 

 Saimaan itapuolelta, Ruokolahden ja Rautjarven keskiosista 

 (vert, s. 54). 



Maajaan vetaydyttya pois maastanime ja ilman lammet- 

 tya, siirtyi etelaan jaan edesta paennut kasvillisuus vahitel- 

 len tanne takaism ^). Viimeisina saapuivat lampoisella An- 

 cylus-kauden lopulla ja Litorina-kaudella arat ja vaateliaat 

 lehtokasvit, leviten niille sopivia viljavia maaperajuovia pit- 

 kin, joita ne tapasivat paaasiallisesti juuri vesistojen varsilla. 

 Etela-Karjalaan saapuivat lehtokasvit Ancylusjarven ja Lito- 

 rinameren rantoja pitkin, ehka kolmelta suunnalta, nimittain 

 lannesta pitkin Suomenlahden pohjoisrantaa, kaakosta Kar- 

 jalan kannaksen kautta ja ehka myos koillisesta Laatokan 

 pohjoispuolelta. Mika tie on oliut enimman kaytetty mina- 

 kin aikana ja mita reitteja kukin kasvilaji on kayttanyt, ei 



^) Seudun geoloogisen kehityksen olen saanut selville paitsi siv. 

 4 alaviittauksessa mainituista teoksista ja kirjoitelmista ja miiidenkin 

 Etela-Karjalan geoloogisten karttalehtien selityksista lisaksi seuraa- 

 vista kirjoitelmista: W. Ramsay, Finlands Geologiska utveckling fran 

 istiderna intill vara dagar, Helsingfors 1900. — H. Berghell Bidrag 

 till kannedomen om sodra Finlands kvartara nivaforandringar Fen- 

 nia 13, N;o 2, Helsingfors 1896. — kts. myos K. J. Valle, Vuoksen ke- 

 hityksesta, Kaukomieli VI, s. 77--92. — Kasviston historiassa nojaudun 

 paaasiassa seuraaviin julkaisuihin: G, Andersson, Svenska vaxtvarldens 

 historia. Stocholra 1896. — H. Lindberg, Kasvillisuuden kehitysta valai- 

 sevia kasviloytoja, Suomen kartasto 1910, — Cajander, Suomen kas- 

 viston historia, Oma Maa IV, s. 484—493. — Kasvien vaellusteista 

 Metsanhoidon perusteet I. 



