Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 46, N:o 6. 67 



liene nykylsilla kasvillisuus- ja kasvistotiedoilla paatettavissa. 

 Ei ole esini. sanottu, etta laji silla seudulla on vanhempi, 

 missa se on yleisempi, vaan tania voi kokonaan johtua 

 paikallisten olosuhteiden suotuisuudesta, Nama selvittelyt 

 eivat oikeastaan kuulukkaan taman kirjoitelman puittei- 

 siin ^). 



Tahtoisin kuitenkin kiinnittaa huomiota eraisiin seik- 



koihin, joita ei aikaisemmin ole minun tietaakseni kasitelty. 



Kannaksen sisaosathan ovat enimmakseen ylavahkoja, 



F 



karuja sora- ja hiekkamaita, tai alavia soita. Naita seutuja 

 halkovat luoteiskaakkoissuuntaiset pitkat savipohjaiset laakso- 

 uomat, joissa on suuria jokien yhdistamia jarvia. Nama laak- 

 sot ovat kaikesta paattaen olleet Litorinameren Laatokan ja 

 Suomenlahden valisen salmen pitkia lahtia. Nailta tienoin 

 loytynee paaasiassa seudun lehtomainen kasvillisuus^) ja 

 naita viljavia juotteja lienee lehtokasvisto osaksi kayttanyt 

 siirtyakseen Kannaksen rannikkokeskuksesta Vuoksen kes- 

 kukseen, jos kohta pitkin Laatokan lansirantaa ja Suomen 

 lahden rantoja onkin taytynyt tapahtua runsain vaellus. 

 Viimemainitulla tiella ovat lehtokasvit Viipurin seuduilta 

 pitkin Litorinameren salmen rantoja siirtyneet koilliseen 

 Vuoksen keskukseen. Viela nytkin on Talin ja Karisalmen 

 tienoilla paljon lehtoja ja rikas kasvisto ^. — Maan koho- 

 tessa on lehtokasvillisuus sitten ottanut haltuunsa salmen 

 pohjalla, nykyisen Vuoksen varsille muodostuneet hedel- 

 malliset lietteet. Kaakosta ja lannesta saapuneet lehtokasvit 

 voivat sitten vaeltaa Vuoksen keskuksesta edelleen paa- 

 asiassa kahta valtatieta, nimittain Laatokan rantaa myoten 

 . koilliseen ja ylista Vuoksen vartta pitkin Saimaan seuduille. 



') Kts. yksityisten kasvilajien kulkutiesuunnitteluja: Kasvien 

 vaellusteista, s. 25^26. — Metsanh. perust. s. 654. 



') Esim. Pahkinamaella Valkjarven Valkiamatkassa lahella Suon- 

 takalaaksoa (H. Lindbergin muistiinpanot Consp. fl. fenn. Acta 30 

 ja 35). 



3) Karisalmella esim. Vicia silvatica paik. runs, raetsissa; vesikas- 

 visto rikas (luinpeita, Stratiotes y. m.). 



