Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 46, N:o 7. 13 



rella. — Lindenin p. ei Jaaskea tarkoittaen tunnu oikealta. 

 Ehka monet loydot tulisivat kahden seuraavan muodon 

 laskuiin. 



J. alpinus Vill. — fq. rannoilla ja vesihautojen partaalla; 

 eritt runs. Vuoksen lietteilla. — r.: Linden, tuntuu omituiselta. 

 Ehka sekoitettu edelliseen. 



J. *fascoater (Schreb.) — r. enimmakseen turvepoh- 

 jaisten vesihautojen reunassa : Halllkkala, Vuoksen r^nta 

 (Komi); Karkkaala, Henkolan iso niitty, parissa paikassa; 

 Patjaala, Vartjoen ranta; Suikkala, Seppalan sue. 



*J. supinus Moench — r. mutaisilla rannoilla: Vartjoen 

 suupuoli lahella Jaaskjarvea; Jiirvenkyla, Essaksen joen 

 ^uupuolella; mf. fluitans (Lam.) — rr. puroissa ja pikku- 

 joissa: Patjaala, Vartjoen suupuoli; [Kirvu, Mertjarvi, Liet- 

 lahden oja], 



"^Luztila nemorosa (Poll) Mey. — rr. Hallikkala, Vallin- 

 koski, ranta (Komi). 



H 



*Luzula '-'pallescens Whlnb. — r. Haikola, lehtoniitylla 

 Pullinkorvessa ja varjoisilla metsapoluilla — luultavasti paljon 

 yleisempi, mutta jaanyt huomaamatta tai sekoitettu L. miilti- 

 floran varjomuotoihin. 



Gagea minima (L.) Schult. — jy. kosteahkoilla heina- 

 pelloilla, pellon pientareilla, teiden varsilla, puutarhanurmi- 

 lioilla j. n. e., yleensa asutuilla seuduilla. 



G. liitea L. — r. Hallikkalan joen penkereessa (Ko- 

 mi); Jarvenkyla, Lapinharju, Vuoksen rannalla (Hanni- 

 kainen). 



Iris pseudacorus L. — st. r. jokien rannoilla ja lam- 

 missa, harvoin kukkivana: Jarvenkyla, Essaksen joki (ster.); 

 Kostiala, Vuoksen ranta, ei ole tietaakseni kukkinut kymme- 

 niin vuosiin; Niemi, Suikkarin lampi, havinnyt^; Papin- 

 saari, Vuoksen ranta, kukkinut v. 1904; Kilolanniemi, Vuok- 

 sen ranta, kukkinut v. 1913; [Antrea, Ukonniemi, ranta, kuk- 



") Kts. Typha laiifoliai 



I 



