96 



Palmgren, Hogholmens zoologiska tradgard aren 1888 — 1918. 



terad i samlingarna. Narmare hundra individer ha samman- 

 lagdt under &ren 1889 — 1917 har forekommit. Det ofver- 

 vagande flertalet harstamma naturligtvis fran hufvudstadens 

 omgifningar, men afven andra orter ha varit foretradda fran 

 Terijoki till Aland anda upp till linjen Nurmes — Brahestad. 

 Forvarfven sedan 1910 ma har atergifvas: 



N:o 56—57 1910. 17. VII. juv. Nurmes, Kuohatti revir, E. K. Enckell. 



»? 



» 



ii 



n 



11 



r> 



ii 



ii 



r> 



ii 



n 



n 



a 



rt 



ii 



58 

 59—60 



W 



13. VIII. 

 30. VIII. 



?J 



61—66 1911.22. VI. 

 67 



68—72 

 73—74 

 75—76 

 77 



78 



Helsinge, Drumso, Lindstrom? 



Esbo. 



Sibbo, Heimbiirger. 



n 



n 



» 



3. VII. ad. Helsinge. 

 27. VII. juv. S:t Michel, Juva, Purhonen. 



2. VIII. „ 

 29. VIII. „ 



Iisvesi (Kuopio). 

 Helsinge? Y. Haapkyla. 



2. IX. ad? Helsinge, Drumso, E. Lindstrom. 



1912. 24. IX. 



» 



Inga. 



79—80 1913.20. VIII. juv. Korkeakoski, M. Kuosmanen 



o 



81—85 



29. VIII. 



86—87 1914. 4. VII. 



88 



89 



90—91 



92 



93 



94 



1915. 24. VII. 

 „ 25. VII. 

 . 17. VIII. 

 „ 6. IX. 



„ 9. IX. 



1916. 4. VIII. 



» 



W 



n 



n 



Aland. 



Pargas. 



Terijoki, F. Paavola. 



Helsingfors stad. 



Puumala, Mononen. 

 Helsingfors stad. 



i 



n 



v. Schantz. 



Kyrkslatt, Helander. 



Kungsorn 



Aquila chrysaetos L. 



Inalles ha c. 30 individer af arten forekommit i djur- 

 garden under dess tillvaro. Ar det redan i allmanhet for 

 studiet af de hogre djurens forekomst och utbredning hos 

 oss till stort forfUng, att i djurgardens journal fran tidigare 

 ar ursprungsuppgifter och andra upplysningar om de er- 

 hallna exemplaren saknas eller aro synnerligen bristfalliga, 

 sa galler detta i an hogre grad betraffande sadana arter 

 som ornarna, hvilka sasom mera ursprungliga och darfor 

 afven mera mottagiiga for kulturens intrang i stegrat temp 

 ga sin undergang till mote i vart land. Sadana exakta orts- 

 uppgifter och data afspegla klarare an allmanna omdomen 

 och erinringar vira vilda djurarters dodskamp. Af de un- 





1 



