

III. 



Nagra blad ur den zoologiska tradgardens historia. 



Med detta ar (1918) kan Hogholmens zoologiska trad- 

 gard blicka tillbaka pa en mer an kvartsekel lang frukt- 

 bringande verksamhet. For 30 ar sedan lades namligen den 

 forsta oansenliga grunden till den skapelse, som oaktadt 

 sitt ringa omfang och begransade utstallningsmaterial i bredd 

 med utlandets rika djurgardar, likval fyllt en vacker upp- 

 gift i vart folks och inte minst hufvudstadens kulturlif och 

 sociala upplysningsarbete. 



Under sadana omstandigheter fortjanar mahanda lan- 

 dets enda zoologiska tradgard i denna markesstund nagra 

 rader, fragment af en historik, af den, som under senaste 

 decennium varit ombetrodd det krafvande, ansvarsdigra varf- 

 vet att svara for de fangna djurens vard och som fatt iigna 

 sina krafter at anstaltens vidare utveckling och forkofran. 



Den 1 april 1882 ofvertog Helsingfors Utskanknings- 

 aktiebolag af staden Hogholmen pa arrende i afsikt att af 

 d enna skapa en verklig folkpark for hufvudstaden. Till sin 

 naturbeskaffenhet agde Hogholmen visserligen inga sarskilda 

 betingelser harfor. Redan arealen, 42 tunnland, var val obe- 

 tydlig, inte minst med tanke pa framtiden och hufvudstadens 

 raskt tillvaxande befolkning. Holmen upptogs till ofver- 

 vagande del af barg, och i svackorna mellan klippknallarna 

 tacktes grunden af sterilt grus med ett tunnt humuslager. 

 a grund af den stenbundna, karga jordmanen inskrankte 

 S1 g vaxtligheten till mer eller mindre nodvuxna tallar, na- 





