

220 Palmgren, Hogholmens zoologiska tradgard aren 1888—1918. 



och flera 'andra burar stenrosen verksamt till internernas 



trefnad. 



En svar fiende till djurvarden har rattplagan stadse 

 utgjort. Rattor upptrada i massor pa holmen och synas 

 omojliga att utrota. De harja fruktansvardt i burarna, an- 

 gripande inte blott agg och de spada ungarna, utan afven 

 de vuxna djuren. Medels djupa cementsocklar i jorden har 

 man sokt for dem omojliggora hemsokelse 



■ 



i 



de tackta vo- 



liarerna, hvarjamte en bred, sluttande platremsa, dragen 

 som en gesims kring ofre kanten af det finmaskiga grund- 

 natet narmast sockeln, ar afsedd att hindra rattorna att med 

 klattring na det glesare natet hogre upp. Samtidigt har en 

 ifrig rattfangst pagatt med fallor och ratin, som forsiktigt 

 utlagts. Tidtals ha afven bargufvar och andra ugglor fatt 

 tjanstgora sasom ambulatoriska rattfangare i de mest in- 

 fekterade burarna. 



Fodans beskaffenhet och utfodringens verkstallande 

 spela som kandt en viktig roll vid all rationell djurvard. 

 Harutinnan har afven pa Hogholmen en mangd forbattringar 

 med aren inforts, afseende dels punktlighet i maltiderna, 

 sarskildt for arter, hvilka i frihet intaga foda pa bestamda 

 tider af dygnet, dels att fa fodan sa vidt mojligt ofverens- 

 stammande med de naringsbiologiska forhallandena i natur- 

 tillstandet. Fran att djuren utan atskilnad utfodrades pa 

 morgonen eller eftermiddagen infordes efter hand mera 

 individuellt afpassade^maltider. Sa t. ex. erhollo lodjuren 

 och nattroffaglarna m.'fl. foda i kvallsskymningen. At smarre 



I 







rofdjur 



fran smavessla upp till lo 



samt roffaglar har 



darvid gifvits, utom pa holmen fangade rattor, afven massor 

 af kaniner, marsvin samt dufvor, hvita rattor och moss 

 omedelbart efter slakten, afvensom for uf skjutna krakor, 

 som sportjagare pa varen enligt anhallan benaget tillsant 

 djurgarden, och grasparfvar. Dessutom ha hufvuden och 

 halsar af hons och skogsfagel uppsamlats a stadens storre 

 restauranger for djurgardens behof. Da tillfallig brist pa 

 naturlig foda varit radande har hastkott, som framst anvants 

 till utfodring af storre karnivorer, sasom isbjornar, vargar 



