222 Palmgren, Hogholmens zoologiska tradgard aren 1888 — 1918. 



skygga arter, och likasa att i djurgardar fodda ungar ar en 

 naturlig foljd daraf, att hos sadana arter parningsdrifterna 

 inte bli aftrubbade i fangenskap. Detta ar ett misstag. I 

 de fiesta fall maste sadana foreteelser tillskrifvas indivi- 

 duella dispositioner, som af djurvardaren rationellt och pa- 

 passligt utnyttjats. Salen Ilo pa Hogholmen skilde sig i 

 tillganglighet fran alia ofriga salar djurgarden agt. Man 

 kan fa leta bland hundrade, kanske tusen salar for att er- 

 halla ett lika trifsamt, langlifvadt och tillgangligt skadedjur. 

 Hogholmens gamla bjornpar skankte under narmare tva 

 decennier arligen lifskraftig afkomma. I Skansen, dar djur- 

 afveln kan uppvisa sa manga glansande resultat, har man 

 hittills fafangt sokt erhalla ungar af bjornarna i fangenskap. 



Under sin langa tillvaro har djurgarden pa Hogholmen 

 att uppvisa en smaningom skeende tillvaxt af djurens antal. 

 Sarskildt i ogonen fallande ter sig okningen under aren 

 narmast efter 1910, anda tills kriget framtvingade stagnation 

 och nedgang genom en allt kraftigare aderlatning af be- 

 standen och desamma slutligen pa grund af dyrtid och lifs- 

 medelsbrist praktiskt taget forintades. Som exempel pa 

 tillvaxten ma anforas, att djurgarden ar 1892 raknade 19 

 arter daggdjur och 18 faglar, ar 1906 28 arter daggdjur och 

 46 faglar samt ett akvarium med guldfiskar och ar 1910 

 43 arter daggdjur, 70 faglar, 2 kraldjur och guldfiskar. I en 

 zoologisk tradgard forekommer alltid afven under samma 

 ar stora vaxlingar inom bestanden, beroende pa mangahanda 

 orsaker — utom pa djurvardens art, burarnas beskaffenhet 

 och djurens individuella anpassningsformaga, pa vaderleks- 

 forhallandena under aret, sjukdomar, olycksfall, afvel, gafvor, 

 inkop, forsaljningar och byten m. m. Alldeles oformodadt 

 kan harvid stora ingrepp i forberordt afseende aga rum. 

 Sa t ex. trangde sig senhosten 1911 en hermelin in i sma- 

 faglarnas vinterbostad och drapte har storre delen af dem. 

 Foljande sammanstallning ger en bild af djurbestandens stor- 

 lek vid arsskiftet under perioden 1911—1918: 



