Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 47, N:o 1. 



227 



samt bland utlandska arter: kronhjort, dofhjort, axishjort 

 och bison. Bland faglarna ater ha kungsorn, grag&s, gras- 

 and, olika finkfaglar, m&sar och fasaner, andra arter att for- 

 tiga, varpt och utklackt agg i djurgarden. Dock har inte 

 sallan abort forelegat eller den spada afkomman dukat under. 



I afseende a djurbestandens kapitalvarde har detta na- 

 turligt ansenligt skiftat under aren. Vid sekelskiftet 1915 

 uppskattades det i inventeringsinstrumentet till nedanstaende 

 belopp: 



Apor, insektatare 

 Rofdjur, salar . 



Gnagare . . . . 

 Hofdjur . . . . 

 Klofdjur . . . . 

 Akvariumdjur m. fl 



Tattingar, papegojor 

 Roffaglar .... 



Honsfaglar, dufvor 

 Tranor, hagerfaglar 

 Andfaglar .... 

 Masfaglar, pelikaner 



Fmk 



n 



n 



»» 



n 



» 



» 



» 



610 

 10,050 



400 

 2,300 

 8.&20 



240 

 1,070 

 1,130 

 1,365 



960 

 1,500 



600 



eller sammanlagdt Fmk 28,745, daraf daggdjur Fmk 21,880, 

 faglar Fmk 6,625 samt akvarium- och terrariumdjur Fmk 

 240. De ur ekonomisk synpunkt dyrbaraste djuren utgora 

 utom husdjuren de storre rofdjuren oeh idisslarna, sasom is- 

 bjorn 2,000 mk, lo 600 mk, jarf 400 mk, alg 700 mk, bison 

 900 mk och kamel 600 mk, men aro inkopsprisen i vara 

 dagar for en stor del af dem anda till tiofaldt stegrade. Ur 

 djurvardssynpunkt komma daremot andra berakningsgrunder, 

 framst de individuella egenskaperna i betraktande. En sal 

 som Ilo ar t. ex., sasom tidigare framhallits, alldeles ovarder- 

 lig, emedan ett motstycke till henne torde vara svart att 

 uppbringa. Utgifterna for djurforvarf intaga en blygsam 

 del af utgiftstaten. Aren 1910—1917 inkoptes salunda djur 

 for sammanlagdt omkring 13,100 mark. 



