Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 47, N:o 2. 17 





ror, vilket oppnar sig bakat och nedat. Man ser ej stort 

 annat av ovanbeskrivna delar an den smala genitaloppningen 

 i inskarningen mellan de nyssnamnda partierna och konturen 

 av slemkortelmynningens nedre lapp (Fig. 5, 1), som vall- 

 artad tacker sjalva mynningen. 



Da man klipper itu det 8:de segmentet, foljer ibland 

 slemkorteln med, fastklibbad vid saxen. Lagger man da 

 hela korteln i vatten, far man se, hum ur dess avskurna 

 ande slemmet langsamt borjar uttrada, i den man det hin- 

 ner suga i sig av vattnet. Ar korteln avklippt nara dess 

 mynning, trader t. ex. hos Chironomus aprilinus forst fram 

 en slemstrang (Fig. 3; sid. 16), som bestar av ett mycket 

 fint tvarstrimmigt ytskikt (y) och ett longitudinalt mycket 

 finstrimmigt centralband (c). Detta ar aggruppens fastestrang 

 med sitt ytslem och centralband. Om nigra minuter borja 

 iva sidostallda, oregelbundet samt tatt buktande och skarpt 

 ljusbrytande tradar trada fram (Fig. 2. t; sid. 16), mellan 

 vilka en sig allt mera utbredande fint tvarveckad slemlamell 

 (si) ar utspand. Detta ar slembandet, vilket kommer att 

 bilda stodjetradarna och slemskikten uti den fardiga agg- 

 gruppen. Huru detta slemband av slemkorteln bygges ar 



annu ej klart. Mi all 



(1900 



114, fig. 84) tvarsnittet av slemkorteln hos Chironomus dor- 

 salts. Enligt teckningen och texten a samma sida bestar 

 korteln av fyra longitudinala kamrar eller fack: ett ventralt, 

 stort, ett dorsalt, mindre, och tva laterala, sma. Man kan 

 forestalla sig, att en sammanhaftning av de fyra fackeits 

 slem sker i kortelns distala del kort forran eller just nar 

 ^en genom en dylik sammanhaftning nagot tidigare fardig- 

 bildade fastestrangen tratt ut genom slemkortelmynningen 

 samt att slemmet da trader ut i form av ett band, som 

 kantas av de ur de bagge laterala facken harrorande fastare 

 stodjetradarne. Bredden av detta slemband skulle da betingas 

 av slemkorteloppningens vidd, och dess lamellartade del 

 skulle harrora ur de ovriga samt delvis ur de laterala 

 facken. Hos arter med trad-, slang- eller sackformig agg- 

 grupp kommer. det overhuvud icke till bildning av stodje- 



2 







