Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 47, N:o 2. 19 





i alia de fall, da jag i mikroskop foljt med agglaggningen, 

 ar aggstrangen fardigbildad, da man borjar se den mellan 

 den 8:de sternitens bakre och valvlernas framre kanter; 

 saval genitaloppningen som slemkortelns mynning ar osyn- 

 lig. Jag formodar dock, att de tatt pa varandra foljande 

 rytmiska kontraktionerna, som man iakttager under pagaende 

 agglaggning hos olika delar kring genitaloppningen och slem- 

 kortelns mynning, ocksa i detta fall ha stor betydelse. Man 

 kan forestalla sig, att genom dem kan astadkommas en for 

 andamalet tjanlig stallning hos t. ex. slemkortelmynningens 

 ovre lapp och isynnerhet de laterala partierna av denna, sa 

 att dessa genom en tillracklig lutning mot varandra ytterli- 

 gare fortranga den av slembandet bildade rannan. Resten av 

 slembandets anslutning kring aggraden skulle astadkommas 

 genom slemmets egen elasticitet och bojlighet, slembandets 

 kanter skulle falla emot varandra, sommen bildas och agg- 

 strangen vara fardig. De fina haren pa valvlerna och pa 

 andra stallen, som event, kunna komma i kontakt med slem- 

 met, hindra detta att hafta vid de namnda stallena. 



Den fornamsta orsaken till aggens utstotande ar att 

 soka i bukmuskulaturens intensiva kontraktioner. 1 samma 

 man som abdomen tommes pa aggmassa under pagaende 

 Agglaggning, fylles den proximala delen av den (event, tar- 

 men) med ett skum, bestaende av sma med gas fyllda bladd- 

 ror. Detta skum presterar sakert genom sin spanstighet en 

 effektiv motverkan mot bukpressen och hindrar darigenom 

 aggen att tranga tillbaka mot den tomda framre delen av 

 abdomen. Palmen har papekat (1884; 61), att luftmassan 

 1 Ephemeridernas tarm tjanar till att influera pa konsorga- 

 nens forrattningar. Senare ha andra, som Drenkelfort, 

 ocksa framhallit en dylik luftmassas betydelse for konspro- 

 dukternas uttomning. En bukpressen understodande ver- 

 kan astadkommes ocksa av muskelkontraktionerna i de sista 

 segmenten och kommer i yttre matto till synes i form av de 

 ovannamnda energiska rytmiska ryckningarna. De ha till 

 ^°ljd, att aggen icke i storre antal tranga sig mot genital- 

 oppningen, utan komma dit ett och ett tatt efter varandra. 



