46 Munsterhjelrn, Om Chironomidernas agglaggning och aggrupper. 



Anvanda termer. Delvis redan i de foregaende kapitlen, 

 men huvudsakligast i detta och i de foljande till anvandning 

 tagna samt aggruppernas konstruktion gallande termer for- 

 klaras harnedan. Ytslem ar det hos aggrupperna i regeln 

 forekommande yttre, utat ej alltid valbegransade slemskiktet 

 (PI. II, fig. 20, 55 m. fl.). Aggrorsslemmet bildar i 1-3 skikt 

 det aggraden omslutande aggroret (PI. II, fig. 23 och PI. HI, 

 fig. 20, 82 m. fl.), i vars inre aggen ofta ligga i ett sarskilt 

 fyllnadsslem. I en nyss lagd aggrupp bilda ytslemmet och 

 aggroret jamte fyllnadsslemmet och aggen en dggstrdng. I 

 denna aro aggen i borjan tattstallda och plattryckta samt 

 med caudalpolen riktad at samma hall, aggstrangens som- 

 sida (PI. II, fig. 11), har synes ofta i den fardiga aggruppen 

 sommen (PI. I, fig. 4; i mitten av slemholjet, PI. IV fig. 13; 

 draget med tjockt, buktigt streck), d. v. s. hopfogningsstallet 

 av det som ett slemband (Fig. 2, t— si— t, sid. 16) genom 

 slemkortelmynningen uttradande bandformiga slemmets fria 

 kanter. Hos en del arters aggrupper oppnas denna som 

 vid slemmets uppsvallning i vatten till en oppen som (PI. H*, 

 fig. 82 m. fl.), och slembandets kanter visa sig da som fria 

 bredvid varandra buktande eller ock omkring varandra tvin- 

 nade stodjetrddar. I en del aggrupper bildar det forst ut- 

 tradande slemmet (som ej innesluter agg) fdstestrdngen (PI. 1- 

 fig. 5, 19, 38 m. fl.), bestaende av ett ytslemskikt och ett 

 bandformigt centralband, fran vars mot aggmangden, agg- 

 komplexen, vanda ande stodjetradarna direkt utga (PI- V ' 

 fig. 42 gr., at vanster). I de fall, da varje agg ar omgivet 

 av ett eget slem, bildar den aggroret motsvarande delen 

 darav ett vdggslem och den sommen motsvarande ihop- 

 snorpningen ett arr (PI. Ill, fig. 65). Aggraden ar hdstsko- 

 formigt hbger-vdnsterlopande, da den forst bildar en hastsko- 

 eller nastan ringformig bage, vander darpa om och loper 

 tillbaka jamnsides med denna bage till motsatta sidan, fo r 

 att dar ater vanda om och noga atfolja denna andra bage 



o. s. v. omv 



sicksack- och oregelbundet buktande dggraderna forklaras utan 

 vidare av de resp. termerna. Aggfacken, d. v. s. varje aggs 



