Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 47, N:o 2. 71 



I bagge fallen voro stodjetradarna tydligt tvinnade kring 

 varandra (PI. Ill, fig. 44 o. PI. V, fig. 40). 



Aggruppen av Tanytarsus parilis (PI. Ill, fig. 48, 49) 

 liknar aggruppen av t. ex. Chironomus plumosus daruti, att 

 de hastskoformiga bagarna aro tatt stallda, och uti stodje- 

 tradarnas lopp och aven daruti, att en lang fastestrang fin- 

 nes. Aggraden ar nagot svar att folja, emedan aggroret ej 

 synes tydligt och avstanden mellan aggen aro Iika stora 

 eller variera pa samma satt, oberoende av, om aggen sta 

 i samma rad eller ej. Emellertid framgar aggradens i hast- 

 skoform hoger-vansterbuktande lopp darav, att stodjetra- 

 darna lopa jamsides och icke tvinnade omkring varandra. 

 Dessa stodjetradar aro ofta grova, och man kan ibland se 

 en slinga av en sadan bilda en sluten oggla, genom att vid 

 nagon beroringspunkt av tva knan av traden dessa smalt 

 samman. Aven ytslemmet ar synnerligen klibbande. Agg- 

 gruppen ar spolformig, halvman- eller S-formigt bojd, omkr. 

 6X3 mm stor. 



En egendomlig och svarforstadd aggrad patraffar man 

 i aggruppen av Cffironomus dux (PI. II, fig. 35, 36). I en 

 fardig aggrupp ses knappt nagot, som skulie tyda pa rad- 

 anordning av aggen. Dock ar aggraden hastskoformigt 

 hoger-vansterlopande, och man ser den synnerligen tydlig 

 och vacker i en nylagd aggrupp. Bagarna aro oppna, och 

 hela aggkomplexen ar skarpt U-formigt bojd. Sa snart 

 vattenuppsugningen begynt, svaller slemmet starkt och 

 aggraden forstores. Endast ytslemmet visar annu en tid 

 bortat farorna mellan de olika bagarna. Ibland lyckas det 

 senare att fa se den en bage motsvarande aggradsdelen 

 beskriva en ganska regelbunden sicksacklinje (fig. 36). 

 Denna aggradsdel har liksom pressats ihop fran sidorna, 

 uppenbarligen en foljd av den ratt starka dilatationen av 

 aggroret och slemmets enorma uppsvallning. Slutligen ar 

 aggruppen som en till formen varierande klump med myc- 

 ket tjockt ytslem och med en i storre och mindre slingor 

 lopande aggrad. Varken aggrorsvagg eller stodjetradar aro 

 syniiga, och endast sallan ses en fastestrang, men utan central- 





