Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 47, N:o 2. 75 



f 





ett sarskilt tunt slemholje, alia nastan taktegelartat efter 

 varandra, M mit dem Vorderende nach innen geneigt, die 

 Langsachsen eines Umganges parallel gerichtet, die zweier 

 benachbarter Umgange gekreuzt". Slemcylinderns yta ar 

 fibrig och omspannes samt insnores svagt av fina, latt vag- 

 buktiga tradar, Iiksom av tunnband. Aggruppen skall i all- 

 manhet overensstamma med Robin's typ 1. samt Miall's 

 och H a m m o n d's beskrivning av aggruppen av Ch. dorsalis, 

 men skiljer sig dock genom de ofta pa det sirligaste satt 

 buktande stodjetradarna (Achsenfaden) av starkt ljusbrytande 

 substans. Dessa beskriva „bei Ch. riparius? und Ch. con- 

 finis?" oregelbundna eller skruvlika vindningar och aro hos 

 den forra fullkomligt homogena, men hos den senare finnes 

 uti en tydlig lumen en klar andra trad, som i brottstyckena 

 ofta sticker fram i dessas bagge andar. 



Den av G o e 1 d i undersdkta aggruppen av Ch. calli- 

 graphus (1905; 134; PI. P, fig. 138 o. 139) nor till den ifraga- 

 varande typen, ehuru den icke fdreter de hastskoformiga 

 bagarna, alltsa icke ar cylinderformig; detta emedan den 

 flyter utbredd pi vattenytan. Den har tydligen lagts av 

 honan sa, att denna med sin bakkropp leder aggstrangen 

 turvis at hoger och vanster, utan att lata den tillika be-, 

 skriva de hastskoformiga baglinjerna snett bakat. Salunda 

 uppstar denna aggrupp, dar aggraden gor sammantrangda 

 Parallella lopp turvis fran hoger till vanster. Atervandnings- 

 punkterna aro avrundade och hela aggraden buktar sig i ett 

 jamnt plan. Nara till denna enkelt bvggda aggrupp ansluter 

 sig av de aggrupper, som jag undersokt, aggruppen av Ch. 

 Spec. I (Pl. 1 1 fig. 27, 28). Har ar hastskobagen annu mycket 

 svagt bojd, en gang omarkligt, sa att jag vid forsta gransk- 

 ningen med lup fick intrycket av en pa bottnen liggande 

 relativt smal och tjock skiva. Aggrorskomplexen kommer 

 salunda att vara mycket grunt rannformigt urgropt, och vid 

 dess kanter vander sig aggradens lopp om, turvis pa hogra 

 och vanstra sidan. Det kommer annu icke till bildning av 

 stodjetradar. I alia ovriga aggrupper av denna typ beskriver 

 aggraden den hastskoformiga bagen fullt ut; vanligen berora 





