82 Munsterhjelm, Om Chironomidernas agglaggning och aggrupper- 



storsta tjockleken inom andra tredjedelen. Huvudpolen 

 spetsigt avrundad, caudalpolen nagot spetsigare; dorsalsidan 

 konvex, ventralsidan i mitten nagot starkare konvex: Forci- 

 pomyia picea. 



Typ VIII (Fig. 8, VIII). Langden: tjockleken = 3 V 3 

 3 2 5 :1; storsta tjockleken i mitten. Polerna avrundade, 

 caudalpolen nagot spetsigare; dorsalsidan insvangd, den 

 forsta tredjedelen svagt konvex, ventralsidan starkt och jamnt 

 konvex: Ceratopogon rostratus. 



Typ IX (Fig. 8, IX). Langden: tjockleken =5:1; agget 

 jamntjockt till mitten, sedan avsmalnande. Polerna avrun- 

 dade, caudalpolen nagot spetsigare. Agget ringformigt, 

 polerna tryckta mot eller nagot forbi varandra: Culicoidez 

 versicolor. 



Typ X (Fig. 8, X). Langden: tjockleken = 7 V«~D X U '■ U 

 agget jamntjockt till mitten, sedan avsmalnande mot caudal- 

 polen. Polerna avrundade, caudalpolen nagot spetsigare; 

 dorsalsidan mellan huvudpolen och mitten latt konvex till 

 rak, for ovrigt svagt insvangd, ventralsidan jamnt och svagt 

 konvex: Beizia- och Palpomyia-arter. 



Av typ I ar det av Mi all och Hammond tecknade 

 (1900; fig. 16 F) agget av Ch. dorsalis. I det i utveckling 

 langt framskridna agget har dess storsta tjocklek dock for- 

 flyttat sig till nagot nedanfor mitten av agget, vilket i regel 

 sker. Till denna typ hora aven de C/z/rono/mis-agg, som 

 avbildats av We ism an n (1864; PI. I— III), Kupffer 

 (1866; PI. XX), Balbiani (1885; PI. XVI), Goeldi (1905; 

 PI. P, fig. 139) m. ft. Av typ III aro sannolikt aggen av 

 Orth. Thienemanni (Thienemann, 1906; 147) och av Cffc- 

 limnanthemi, ovarialagg, (Kieffer, 1910; 38); till denna 

 typ hora sakert annu aggen av den Tanytarsus-art, som 

 Bause omnamner (1913; 18; PI. I, fig. 1), och de sta tydligen 

 i form och storlek nara de av mig till typ III hanforda ag- 

 gen av 7am/farsus-arterna. Till typ VI later det av Fries 

 tecknade (1823; fig. 6 b) agget av Tynypus hanfora sig, vad 

 storleksforhallandena vidkommer, men formen ar tydligen 

 nagot pa mafa tecknad. Till typ X kan utan svarighet han- 



