Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 47, N:o 2. 97 



jamforelsevis grunda eller korta, om de ses frari sidan 

 (PI. V, fig-. 30, 37) och diuoare eller lanere. om de ses fran 



som- eller den motsatta sidan (PI. V, fig. 31, 34, 35). Harav 

 kommer det sig, att man hos samma art kan se stodjetrads- 

 slingor av sa olika langd. De kunna annu bilda bukter, 

 vilka aro oregelbundna och skenbart godtyckliga; jamnt och 

 grunt vagbuktande; oregelbundet smabuktiga eller „skrynk- 

 iiga" av sekundara smaslingor; turvis utvidgade och hop- 

 tryckta. Dessa sistnamnda slingor aro svarast att forsta 

 <P1. V, fig. 33, 36, 38, 39). De uppkomma, da den yttre som- 

 kantens atervandningsbukt a (PI. V, fig. 32) ratas ut och 

 forlanges med den narmaste delen av den langa bagen b 

 och drager sig da under den inre somkantens atervandnings- 

 bukt a x (PI. V, fig. 33). Detsamma sker pa den motsatta 

 sidan av aggruppen, utom att har den stodjetrad, som nyss 

 bildade den yttre atervandningsbukten, nu kommer att ligga 

 innerst och bibehaller nagot sa nar sitt ursprungliga lage, 

 medan den yttre bukten (i fig. vit) drager sig innanfor den. 

 De langa bagarna b och b t (fig. 32) forkortas avsevart 

 <b och b x i fig. 33) och sommen s oppnas. Att stodjetra- 

 <larna i aggrupper med spiralig aggrad tvinna sig kring var- 

 andra (PI. V, fig. 40), men i aggrupper med hastskoformigt 

 hoger-vansterlopande aggrad fortlopa jamsides, utan att tvin- 

 nas omkring varandra, adagalagges latt, om man tager tva 

 bitar fin glodgad jarntrad och lindar dessa jamsides med 

 yarandra t. ex. omkring ett provror i spiralvindningar eller 

 > hastskoformigt hoger-vansterlopande vindningar och sa fat- 

 tar tradparet i de bagge fria andarne samt tanjer ut det till- 

 rackligt. Man bor blott se till, att tradarna icke tvinna sig 

 redan, da de glida mellan fingrarne under lindning kring 

 Provroret. Av sadana tradar kan man latt gora sig modeller 

 av de olika slingrande stodjetradsparen. Dessa stodjetradar 

 kallas av Mi all och Hammond (1900; 154, 155) „inter- 

 woven cords", „twisted cords", de gora „intertwined loops, 

 s o as to give the appearance of a lock— stitch", varav fram- 

 8&, att forfattarena anse dessa tradar hoptvinnade med 

 varandra; denna uppfattning atergives aven tydligt i teck- 



7 



