98 



gaste delen af socknen ligger Kovesjärvi sjö, som har sitt ut- 

 lopp direkte i Koveslaliti länga vik af Kyrösjärvi sjö af Ika- 

 lis socken. Frän Parkanojärvi sjö ledes vattnet vidare genom 

 Väärijoki till Kyrösjärvi. 



De bäst odlade delarne af socknen äro Parkano kyrkoby 

 samt omnejderna kring Parkanojärvi och Linnanjärvi sjöar, 

 hvarföre äfven fogelfaunan i dessa nejder är rikast. I trak- 

 terna af Vuorijärvi sjö äro simfoglarne talrikast represente- 

 rade, äfvensom de arter vadare, hvilka härstädes qvarstanna 

 öfver sommaren. Socknen upptages till stor del af myrar 

 och kärr, särdeles vestra och nordöstra delarne. Traktei-na 

 mellan Nerkkojärvi sjö och Tavastehus läns gräns, består af 

 höjdsträckningar med jordmän af sandmylla, bevuxna med 

 täta dels löf- dels granskogar, hvilka utgöra kära tillhåll för 

 Luscinia-dirteTua., Turdus musicus, Phyllopseustes trodiilus 

 och collyhtta, Muscicapa atricapilla, Fringilla coelehs och 

 monti f ringillä. 



I östra delen af socknen stryker en smal sandås, som 

 tager sin början inom Ikalis socken rakt norrut, samt slutar 

 vid södra ändan af Nerkkojärvi sjö. Enligt uppgift skulle 

 trakterna kring Parkano kyrka ligga 400 fot öfver hafvet; 

 derifrän höjer sig landet småningom norrut, så att Kihniö 

 sjö torde ligga 500 fot öfver hafvet. 



Klimatet är i allmänhet kallt i följd af de mänga kär- 

 ren och myrarne samt socknens höga läge ; nattfroster äro der- 

 före icke sällsynta inom skogsbygderna. 



Spridda inom socknen anträffas i granskogarne Gar- 

 rulus glandarius och infaustus samt Cleptes pica, hvaremot 

 Loxia pityopsittacus förekommer såväl i tall- som gransko- 

 garne. Äfven anträffas inom barrskogarne jPrm^27?a wow- 

 tif ringillä, Tur dus musicus, Phyllopseustes collyhita, Parus 

 cristatus och äter, Fringilla spinus, Picus major och mar- 

 tius samt Parus major, Cypselus apus, Muscicapa atrica- 

 pilla, äfvensom roffåglarne, hvilka helst föredraga barrskogar, 

 men äfven anträffas öfverallt, hvarest de kunna tillfreds- 

 ställa sin roflystnad; vidare Tetrao urogallus. Tetrastes bo- 

 Oiasia, hvilken föredrager granskog, samt Tetrao tetrix. 



