54 M. Brenner. 



eller nästan rätliniga, och andra med i täta små bugter sig 

 slingrande väggar, företer den, allt efter som de räta eller 

 de med utbugtningar försedda väggarna äro tydligare, ett 

 olika utseende. Hos J. supinus äro de sednare mycket 

 starkt utvecklade och tydliga, så att hela hinnkanten liknar 

 ett nät af i otaliga små bugter sig slingrande maskor. Hos 

 acutiflorus och fusco-ater med dess former äro äfven de run- 

 dadt krenelerade cellerna mycket tydliga, hvaremot de hos 

 Jampocarpus vanligtvis till största delen tyckas saknas eller 

 vara mycket otydliga, så att öfverhufvudtaget endast de rät- 

 liniga eller svagt bugtiga väggarna tydligt varseblifvas. Emel- 

 lertid gäller detta ej utan undantag, då äfven hos den sist 

 nämnda utbugtningarna stundom framträda ganska starkt. 



Vidkommande slutligen växtsättet, så uppträda de i 

 fråga varande formerna än med långsträckt krypande rot- 

 stock och spridda strån, än med starkt och tätt förgrenad 

 rotstock och tätt tufvade strån. De sistnämnda variera äfven 

 mycket med afseende å rigtningen, från uppräta till ned- 

 liggande och rotslående eller flytande, dock är den uppräta 

 stammen den förherrskande hos J. fusco-ater med dess for- 

 mer samt hos J. acutißorus, liksom den uppstigande eller 

 nedliggande hos de former som höra till J. lampocarjjus. 



Vidare må här angående fröens form och färg omnäm- 

 nas, att den förra tyckes vara något så när konstant bredt 

 omvändt äggrund hos J. Imrrpocarpns, samt öfverhufvud sma- 

 lare — ganska smalt snedt omvändt äggrund hos J. fnsco- 

 oter och dess former, dock något litet bredare hos *J. ar- 

 throphyUus, äfvensom att färgen hos lamp)oc(üpus befunnits 

 vara gul eller gulbrun, i spetsen mörkare, samt hos fusco- 

 ater och närstående antingen ljusgul eller gulbrun med mörka 

 spetsar, eller enfärgadt rostbrun, det sednare hos former 

 med mycket mörka frukter och blomfjäll. Hos aciitißonis 

 äro fröen enligt Reichenbachs Icones af ungefär samma form 

 som hos lampocarpus, enligt E. Wahlen åter, i Botaniska No- 

 tiser 1868, något smalare, eller ungefär såsom hos fusco-ater. 



