Om solitiira Biarters arkitektur. 3 



hvaraf det första är ungefär 2 millimeter intryckt uti cellen 

 och det sista hvilar emot den genom sidostyckenas inböj- 

 ning bildade toppen af närliggande cell. Alla de sålunda vid 

 hvarandra fogade i rad ställda cellerna omgifvas ännu af ett 

 gemensamt yttre hölje, som består af större mera långsträckta 

 näfverstycken, alla så ställda, att den yttre sidan af näfret 

 är riktad utåt. Då alla dessa näfverflisor äro med stor om- 

 sorg utvalda, så att de hafva samma rena hvita färg, får 

 hela boet ett synnerligen prydligt utseende. 



Uti den till finska museum nyligen vunna Nylanderska 

 privatsamlingen fanns äfvenledes en ceZZ jemte vidfogad hona 

 af samma Megadiile analis, och ehuru densamma af ålder 

 redan något förlorat sin färg, synes dock tydligt, att äfven 

 den är förfärdigad af björknäfver. Då man dessutom kän- 

 ner om öfriga Megachile arter, att de äro tämligen nogräk- 

 nade vid valet af byggnadsmaterial, så att de så godt som 

 uteslutande hålla sig till samma växtarts blad, torde man 

 kunna antaga det såsom karaktäristiskt äfven för ifrågava- 

 rande Megachile analis Nyl., att bygga sina celler af björk- 

 näfver ^). 



Vi kunna derför framställa densamma såsom ett exem- 

 pel på en ny åttonde grupp af bin eller Näfverklippare- 

 bin (Rindchenschneider -Bienen). 



I sitt arbete Hymenoptera Scandinavice säger Thom- 

 son om slägtet Diphysis (II, p. 230) „till lefnadssätt kom- 

 mer det troligen närmast Anthocopa.'-'' Man kunde derför 

 förmoda, att detta i likhet med det vidt beryktade tapetserare- 

 biet Anthocopa Papaveris., som förekommer här och där i 

 mellersta Europa, borde hänföras till gruppen Tapezierhienen. 

 Då emellertid ofvannämnde unge entomolog, studeranden 

 Westerlund äfven lyckats finna flera bon af den enda euro- 



^) Thomson säger visserligen i Hymenoptera Scandinavice II, 

 p, 226 om denna art „bygger i sandbackar och afskär bhiden af 

 björk", men måhända är detta blott ett löst antagande på grund af ar- 

 tens förekomst i björkskogar. 



