146 O- ^- Reuter. 



fyrcellig ineinbrani, hvars första cell, likasom hos Chiloxan. 

 thus, med basen är blott obetydligt eller aldrig med mer 

 än tredje basaldelen utdragen fram om den andra. Från 

 Chartoscirta aiViker detta subgenus i likhet med föregående 

 genom mindre utskjutande ögon, framtill mindre starkt af- 

 smalnande pronotum, hvars buckla bakut icke når öiVer 

 midten af disken och icke heller uppnår själfva sidoranden, 

 och så vidare. 



Tämligen enstaka inom detta subgenus står A. latera- 

 lis Fall, som afviker genom pronoti form, hvilken närmar 

 sig den hos Chiloxanthus, genom äfven i utranden hvita 

 främre höftpannor, etc. 



Hos öfriga arter däremot äro de främre höftpannorna 

 blott i bakranden eller alls icke hvita. 



Andra antennleden är mer än två och en half gång 

 så lång som den första hos följande till Aca/ifhia in 

 specie hörande skandinaviskt-finska arter: hlfasciata Zett., 

 riparki Fall., scofica Curt., Sahlbergi Reut. \) Hos de öfriga 

 hvilka alla utgöras af mindre arter, är antennleden oftast 

 endast dubbelt, någon gång nära två och en half gång så 

 ång som den senare. 



Bland dem utmärkas A.margiualis Fall. och fennica 

 Reut. {== costalis Thoms. nec S a hl b.) genom helt och hål- 

 let matt kropp och hemielytra endast med gul sidorand, för 

 öfrigt utan alla teckningar. 



Resten af arterna, hvilka nu bilda den ofvan så kallade 

 saltatoria-gmppen, hafva åtminstone hufvud, pronotum och 

 skutell mer eller mindre starkt glänsande. Alla hafva en 

 gul eller hvit droppfläck före clavi spets ; ofvanför denna fin- 

 nas hos mörka exemplar alltid en sanmietssvart och ofvan- 

 för midten af corii spetsrand en kilformig dylik fläck, hos 

 några arter dessutom på corium äfven andra sammetssvarta 

 teckningar. 



1) Af dessa hafva hifäsciata och riparia första membrancellens 

 spets äfven hos långvingade cxx. tydligt högre helagen än andra cel- 

 lens och kunna därför bilda en liten grupp för sig. 



