Om fiskarnas geografiska utbredning i ryska E\arelen. 177 



mycket understiga den närbelägna 1745 fot höga Nuorunen^) 

 och måste man således antaga att bäckforellen här anträffas 

 på en höjd af minst 1,000 fot, ett tal, som likväl betydligt 

 öfverträffas i finska Lappmarken. Söderut ser man gäddan 

 gå högst. I Kaunisjärvis kristallklara vatten, uppe på den 

 höga grusryggen Kaunisselkonen, säges, märkvärdigt nog, 

 utom gädda äfven aborre, mört, gers, lake och stensimpa 

 förekomma. Själfmant hafva icke dessa, åtminstone under 

 nuvarande vattennivåförhållanden, kunnat komma dit, utan 

 får man antaga, att äggen blifvit burna af simfåglar eller 

 vattenskalbaggar ^). 



Kändt är, att fiskarnas färg beror af det vattens be- 

 skaffenhet, i hvilket de lefva. Större kontrast i färgtecknin- 

 gen hos en och samma art än den, de aborrar visade, hvilka 

 jag uppfiskade ur Naisjärvis bruna kärrvatten och den klara 

 moränsjön Songarvi, kan man knappt tänka sig. Medan hos 

 de förra tvärteckningen icke alls kom fram, rygg och sidor 

 voro svartbruna med en svag ljusning på buken och den 

 röda färgen på buk- och analfenorna knappt var märkbar, voro 

 de senare synnerligen bjärt tecknade, i synnerhet å nämnda 

 fenor äfvensom stjärtfenan, hvarjämte de mörka tvärban- 

 den voro skarpt tecknade på den nästan skimrande grund- 

 färgen. I allmänhet hafva sjöarna ytterom den omtalade 

 isgränsen mörkare vatten och sålunda mörkare tecknad fisk. 

 Undantag göra dock den stora Voijärvi med sitt klara vat- 

 ten och den långsmala Siikalampi, där siken är „hvit som 

 snö". I de sjöar, där mycket sjömalm finnes, har vattnet 

 en rostbrun färg och fiskarnas färgteckning är mycket mörk. 

 Sådana sjöar äro t. ex. Koita.] ärvi och Pieninkäjärvi. Från 

 denna regel afviker den större Ladvarvi, som, oaktadt sjö- 

 malm uppgifves förekomma där, har klart vatten och täm- 

 ligen grannt tecknad fisk. Man kan sålunda vänta, att i 

 hvarje mindre vattensamling med kärromgifningar finna 

 mörkt tecknad fisk ^), medan i smärre sjöbäcken med mo- 



^) I. J. Inberg. Suomenmaan kartasto. 187S. 

 -) Wallace cit. arb. I pag. 36. 



^) I Haukilampi finnes dock, oaktadt kärrstränder innesluta den, 

 gädda så „ljus som lax", antagligen en följd af i den framkvällande källor. 



12 



