Om fiskarnas geografiska utbredning i ryska Karelen. 183 



stråt, i Kieretti-stråten och i Kouta-stråten. Mela ^) omta- 

 lar, att de stora laxpatorna vid Kouta by skulle hindra blank- 

 laxen att stiga upp ända till Kuusamo vattnen. Möjligt är 

 dock att de i Tuoppajärvi och Pääjärvi förekommande 

 fiskarna på något sätt undsluppit faran, eller kvarstannat, 

 eller äro sterila och sålunda icke vandrande ^), ty det för- 

 säkrades, att de äro dylika, som de i älfmynningarna och 

 hafvet förekommande „stora laxarna". Den kallas också 

 „shmH Zo/u'". i Kemijokis nedre del (nedanför Uschmakoski) 

 samt i Ala-Kuittijärvi (ehuru sällsynt) anträffas s. k. songa, 

 hvilken äfven torde vara identisk med blanklax. I Pistokoski, 

 Pääjärvi och Oulankajoki är tillgången på lax störst. I syd- 

 östra Tuoppajärvi fås ofta 24 ^:s lax. 



Salmo eriox förekommer sparsamt i Koita-stråten och 

 allmänt i Lieksa-stråten samt i Voijärvi, Seesjärvi och Jol- 

 marvi: i Kemijokis hufvudstråt samt i vissa af Kouta-strå- 

 tens sjöar. Varieteten S. trutta torde motsvara den magra 

 s. k. kokkalolii i Lentierajärvi och kuuja i Kemi- och Kouta- 

 stråtarna. I dessa nordliga vattendrag användes stundom 

 äfven benämningen taimen. Maariankala och lohi (i södra 

 delen af området) har jag ansett motsvara varieteten 8. la- 

 custris, pieni lohi däremot varieteten S. f aria. Rikligast 

 torde forell förekomma i Sunnansalmi i Lieksa-stråten. I 

 Ohta- och Pisto järvi fångas mest 5 ^:s forell, i Karkia- och 

 Suuluajärvi blir den mest af 10 S':s vigt. I Koitajärvi finnes 

 forell endast i närheten af utloppet. 



Salmo alpimis finnes endast i Kuittij arvet och delar af 

 Kemijoki samt i de flesta bland Kouta-stråtens sjöar. Vid 

 Paanajärvi by uppgifves den vara mycket liten, under ett 

 kvarter lång. Den kallas allmänt nieräis. I närheten af haf- 

 vet säges den gå under namnet goltscha. 



Osmertis eperlanus finnes i Kemijokis hufvudstråt, i 

 Ponkama-, Kieretti- och Kouta-stråtarna. Nors fångas om 

 våren i myckenhet med not. Namnet kuore eller kuoreh är 

 kändt i hela dess utbredningsområde. 



') A. J. Mela, cit. arb. pag. 340. 



-) Gösta Sundman & O. M. Reuter. Finlands fiskar, haft. VI, 

 pag. 5. H:for3 1885. 



