Fågelfaunan pii Kaiiö. 201 



maren 1887 var blåhakeii likaledes ytterst allmän i slutet af 

 maj och början af juni. Än mer frapperades jag af, att 

 natten emellan den 18 — 19 juni vid Potti gård uti de täta, 

 vattensjuka videsnåren vid hafsstranden få höra en blåhake- 

 sångares stämma. I tron att det var någon försenad in- 

 divid, väntade jag att snart få se densamma försvinna, men 

 hvarje derpå följande natt uraktlåt densamma ej, att såsnart 

 skymningen inbrutit låta höra sina toner. Som artens häck- 

 ningstid nu redan var inne ^) och densamma ej öfvergaf sitt 

 här engång valda videsnår, sökte jag ifrigt efter dess näste, 

 ehuru utan resultat. Jag hyser dock den tro, att dessa 

 och antagligen flere andra par århgen häcka på ön, i synner- 

 het sedan jag varit i tillfälle att iakttaga den frappanta lik- 

 het, som råder emellan de af Salix och låg Almis bevuxna 

 strandängarne på norra delen af Karlö och björk- och vide- 

 regionen på de lappska fjällen, där blåhaken företrädesvis 

 häckar. Också påstå tvenne allmogejägare sig hafva sett 

 nyss flygga ungar jämte sina föräldrar sommaren 1891. 



Luscinia phoenicurus L. 



Förekommer synnerligen allmänt, såväl på bebyggda 

 trakter, som äfven i djupaste ödemarken. Han häckar på 

 den förra lokalen oftast i byggnader, i ödemarken åter i 

 ihåliga träd och stubbar. Bland de talrika fynden af d^gg 

 vill jag här blott nämna: 1886 den 29 maj 6 friska 'é.gg i 

 en murken trädstam på Hanhinen, 1887 den 14 juni 5 friska 

 'éigg^ 1890 den 30 maj 6 'é.gg^ den 30 juni 5 'éigg. Sist- 

 nämnda kull äger ovanligt små 'Éigg: 



16,8. 16,8. 16,8. 16,7. 16,6. 



13,3. 13,3. 13,3. 13,2. 13,4. 



^) Sommaren 1888, då våren dock var betydligt senare, än 18S<i, 

 hittade jag i Lappland ett fallfärdigt bo af blåhaken redan den 7 juni 

 och första ägget den 16 juni nära Inarigränsen. Vid Kittilä (Hossa by) 

 hittades full kull (5 ägg) den 16 Juni 1888. 



