114 Magnus Breuuer. 



få, vanligen mycket små och smala eller smalspetsiga, nästan 

 rätvinkligt utstående tänder, stjelkblad 1 — 2, lång — kortskaf- 

 tade eller det öfre oskaftadt, äggrund t lansettlika, långt smal- 

 spetsade, med eller utan små, smala, utstående tänder vid 

 basen; blomkorgar 2 — 4, med mer eller mindre bågböjda — 

 nästan raka, stjärnludna och glest långhåriga skaft; holkar 

 mörka, 10 — 12 mm. höga, med rundad bas, jämntjock pip 

 och ungefär lika långt trattlikt vidgadt bräm, vid basen tätt, 

 upptill glesare ludna af mjuka hvita svartfotade hår, med 

 eller utan något enstaka kort glandelhår, med glest eller 

 nedtill endast långs kanterna stjärnhåriga, stundom upptill 

 nästan glatta, svagt afsmalnande, trubbiga fjäll, de yttre 

 mörka, de inre ljusa med vanligen mörk spets; blommor 

 ljusgula, de yttre radierande, ståndare ljusgula, stift bruna. 

 — Kyrkslätt, Strömsby, fuktig blandskog af hufvudsakligen 

 tall; har dessutom insamlats från Tenala med glattare stjelk 

 och blad, en del exemplar med ljusa holkfjällspetsar, samt 

 från Lojo, Karkkali udde, med mindre (10 mm.), mer stjärn- 

 ludna och glesare långhåriga holkar. — Närmast Hk R. 

 villkeps och skild genom vanligen mer småtandade blad och 

 trubbiga, mörkare och mindre starkt ludna holkfjäll; från 

 H. ravusculum Dabist. Hier. exs. Il, 50 äfvenledes genom 

 holkfjällens form, färg och beklädnad samt, liksom från H. 

 galbanum Dabist., genom stjelkbladets form och rätvinkligt 

 utstående, korta och smala eller smalspetsade bladtänder. 



49. H. villiceps. Stjelk 35 k 50 cm., glest stjärn- och 

 hvit hårig, vanligen 1-bladig; blad vanligen ljusgröna, tunna 

 och mjuka, ofvan nästan hårlösa— glatta, undertill glest lång- 

 håriga — nästan hårlösa, med tätare mjuka hår långs hufvud- 

 nerven och skaftet, hårbräddade, utan eller stjelkbladet stun- 

 dom med stjärnhår, rotblad 2— Q qvarsittande, långskaftade, 

 de yttersta små, elliptiska eller rundade, stundom med tvär 

 bas, i spetsen rundade eller intryckta med kort udd, de inre 

 större, ovala eller äggrunda— äggrundt lansettlika, trubbiga 

 —spetsiga, isynnerhet det innersta, alla glestandade med 

 vid basen större och bredare, mot spetsen mycket små och 

 smala, utstående tänder, stjelkblad kort— tämligen långskaf- 

 tadt, äggrundt lansetthkt, sällan lansetthkt, långt smalspet- 



