Protokoll. 183 



klibbalen ej förekommer, och alltså utan inflytande af denna. 

 Äfven bland de med namnet argentata betecknade alarra 

 kunde möjligen tvenne former särskiljas, nämligen den egent- 

 liga argentata med tätt småsågade blad och sericea med 

 grofsågade. Af formerna med flikade blad slutligen tillhörde 

 en del var. vulgaris, en annan del åter horealis, förutom pin- 

 7iatipartita, som stode närmast argentata. I öfverensstäm- 

 melse med hvad sålunda framhållits, ansåg föredragaren de 

 i Finland funna helbladiga formerna af gråalen böra på föl- 

 jande sätt uppställas: 



I. Former med tätt gråludna — glesludna eller glatta blad. 

 A. Bladen regelbundet hvassågade eller dubbelsågade 

 med smala sågtänder. 



1. Första vårbladet, liksom de öfriga, undertill jämn- 

 ludet eller långs nerverna fmludet af ett utstående, 

 mycket kort och fint ludd; årsskotten jämnludna 

 ända från basen eller redan ofvanom det första 

 vårbladet. 



a. Bladen till största delen äggrunda — ovala, tyd- 

 hgt spetsiga och dubbelsågade med stora spet- 

 siga sågtänder. 



a. Bladen tätt gråludna . . var. vulgaris Spach. 



ß. Bladen glesludna, grönak- 

 tiga, första vårbladet stun- 

 dom endast långs nerverna 



fmludet af ett utstående, 



mycket kort och fint ludd f. lavior. 



b. Bladen till största delen små, rundade eller svagt 

 spetsiga, fint och tätt hvassågade — otydligt dub- 

 belsågade. 



a. Bladen tätt gråludna . . var. intermedia. 

 ß. Bladen såsom hos f. Icevior 



af var. vulgaris .... f. suhlcevis. 



2. Första vårbladet undertill långs nerverna tilltryckt 

 — föga utstående rakhårigt — n. glatt, emellan 

 nerverna glatt — n. glatt, andra vårbladet svagt 

 och glest mjukhårigt, de följande småningom 

 starkare och tätare ludna eller alla nästan glatta; 



