25 127 
At det nemlig er Rødderne ? og s af v i (a), der ved ¢ >¢, maa blive imaginære, 
medens derimod Roden m vedbliver at vere reel, vil blive nærmere paavist i Afsnit XIV. 
Ved voxende Verdier af v skal (15) desuden nærme sig til Formen (2), eller, ifølge 
(11), til Babes 2 Man skal altsaa have 
ji 
TG GEO) HE SR N: (b) 
eller 
qu(v).v = F for v = o. 
Tages der endvidere Hensyn til den overordentlig ringe Grad af Sammentrykke- 
lighed, som er karakteristisk for Vedskeformen, saa ledes man til at antage, at det ikke 
ved nogetsomhelst Tryk vil vere muligt at bringe Rumfanget ned under en bestemt Grænse 
wv, Minimumsrumfanget ved Temperaturen ¢. Herved faaes Betingelserne 
glow) = 2 
og ’ 
gt (Vv < w) imaginær | 
hvorved Isothermen erholder til Asymptote en ret Linie parallel med Ordinataxen (p Axen) 
i Afstanden w fra denne og ophører at existere (p imaginær) ved © < w. 
Naar Trykket ved konstant Temperatur stiger over, eller naar Temperaturen ved 
konstant Tryk falder under en vis Grænse, kan der indtræde en Formforandring som Overgang 
til den faste Tilstandsform. — Ved Vand sker Overgang, naar p er = 1, i Reglen ved 
t — 0; men, naar Vædsken er i fuldstændig Ro, vil Temperaturen kunne synke til — 10°, 
forinden Frysningen indtreder. Allerede ved 4° maa der dog vere begyndt en Formfor- 
andring af Vædskens mindste Dele, forsaavidt man heri vil se en Forklaring af den Kjends- 
gjerning, at Udvidekraften, naar Temperaturen er < 4°, ikke mere forøges, men tværtimod 
formindskes ved en Varmetilforsel, der lader Temperaturen stige (til hojst 4°), medens 
av 
Trykket forbliver uforandret. Ved Temperaturer under 4? er derfor (%) negativ, hvoraf 
nl 
følger, at Isothermerne for £ < 4 maa skære Isothermerne for ¢ > 4, i det Mindste 
omtrent indtil ¢ — 20,6, saaledes som det ses af Fig. 4, hvori den indre Fordampnings- 
kurve B,B er punkteret. — Den Vinkel, som en Tangent til Isothermen danner med Abs- 
: 3 : sea dp E 
cisseaxens negative Retning vO, har til Tangens —(#) , som, saalenge den indre Form- 
t 
forandring ikke er begyndt eller vesentligt fremskreden, maa antages at voxe med p i det 
a i : I : : 
Uendelige. Ved Vand er der vel ikke ved — (ae) bleven bemerket nogen væsentlig Af- 
t à 
hængighed af p; men Grunden hertil er vistnok den, at de anvendte Tryk ikke have været 
store nok. Ved Vinaand og især ved flydende Kulsyre har der derimod (Christiansen S. 214) 
2 d : ; 
vist sig en kjendelig Stigen af — (7) ved voxende Verdier af p, hvorimod det Modsatte, 
0 } t 
D. K. D. Vidensk. Selsk. Skr., 6. Række, naturvidensk. og mathem. Afd. VIII. 2. 17 
