Overfor alt dette Ubekjendte og Uforklarlige i Fenomenerne og med vor Mangel 
paa Kjendskab til de molekylære Kræfters Natur og Varmens Indvirkning paa dem maa 
man sikkert opgive Haabet om at udtrykke Tilstandsligningen ved en apriorisk Formel, 
som ved bekjendte Funktioner tilfredsstiller alle Fænomener. Den aprioriske Formel 
maa, naar den skal svare til, hvad vi vide, og hvad vi ikke vide, paa een 
Gang indeholde noget Bekjendt og noget Ubekjendt. Det Ubekjendte maa 
indgaa paa en saadan Maade i en ufuldstændigt bestemt Funktion af v og 
t, at Tilstedeverelsen af denne Funktionikke forhindrer, at det Bekjendte 
klart fremgaaer af andre i Formlen indgaaende fuldstændigt bestemte 
Funktioner. 
Den Omstændighed, at der i Tilstandsligningen maa indgaa en tildels ubekjendt 
Funktion, vil dog, som det i Slutningen af denne Undersøgelse (Afsnit XVI) vil blive paa- 
vist, ikke være til Hinder for, at Ligningen kan være praktisk anvendelig, idet Funktionens 
Værdi ved de som Regel i Praxis forekommende Tilfælde enten kan bestemmes (ved Vædske- 
formen for de mindre Sammentrykninger) eller betragtes som forsvindende (ved Dampformen). 
Da Overgangen ved konstant Temperatur ¢, absolut Temperatur #, fra Vædske- 
formen i Tilstanden B (Fig. 3), hvor per = f, v = à, til Dampformen i Tilstanden © 
(p =f, v = T+i kan tænkes at foregaa saavel langs den retlinede Isotherme BEC 
som langs den krumlinede BP,EP,C, saa kan man ogsaa tænke sig Tilstanden at undergaa 
Kredsprocessen B—H—C—P,—E—P,—B. Den Varmemængde, der maa tilføres under 
den retlinede Bevægelse B—E—C, er L; den Varmemængde, der maatte tilføres under 
en Bevægelse langs den krumlinede Isotherme fra B til C, ville vi betegne ved N, saa at 
der altsaa under den ved C— P, —E— P, —B betegnede Del af Kredsprocessen maa tilføres 
en Varmemængde —- N. Ifølge Varmelærens 2den Hovedsætning skal man da have 
OL EN: 
le raie 
eller W=-0-L-N=0; N=L. 
Der maa altsaa tilfores den samme Varmemengde L, hvad enten Overgangen ved 
konstant Temperatur £ fra Vedskeformen til Dampformen foregaaer diskontonuerligt (langs 
den retlinede Isotherme DC) eller kontinuerligt for hele Massen (langs den kontinuerlige 
krumlinede Isotherme BC). — Den under Kredsprocessen tilførte Varmeenergi J - (dQ 
= J(L—N) er altsaa = 0, og da denne — ifølge den Iste Hovedsætning — skal vere 
= Arealet af den ved Kredsprocessen beskrevne lukkede Kurve, faaer man, idet i Fig. 3 
Abscissedifferensen BC er = s—i = T, Ordinaterne til den retlinede Isotherme ere — f, 
og Ordinaterne til den kontinuerlige Isotherme betegnes ved p, at dette Areal bliver 
(@s T+i 
Von dv EVER, dv = 0 
i e/ 
i 
