13 185 
A. Lovbladene ere udpreget dorsiventrale, slutte sig altsaa til de almindeligt 
hos mesofile Tokimbladede forekommende Forhold. Af det Folgende vil ses, at de Arter 
der komme ind under denne Gruppe, for storste Delen have hjemme i middelyarme eller 
kolde Lande. Men der er ogsaa Middelhavs- og tropiske Planter blandt dem. I det Hele 
gjør det Mesofile sig gjældende hos dem; det aabenbarer sig ikke blot i Dorsiventraliteten, 
men ogsaa deri, at Hudcellernes Sidevægge saa ofte ere bolgede. Skeder om Nerverne kunne 
findes, men de ere svagt udprægede, ligne de andre Bladkjodgeller i H. t. Indhold, og 
kunne ikke faa Navn af Stivelseskeder. 
1. Glaux maritima L. (Fig. 9). — Anatomien omtales tildels af Brick 1. e. 
p. 144 ff., med Tab. 2, Fig. 4—9. Lovbladet er dorsiventralt med et meget lakunest Mesofyl. 
Der er omtrent 2 Lag Palissadeceller paa Oversiden og 3 Lag Svampvæv af Stjærneparen- 
Fig. 9. Glaux maritima. 
(Bogstavernes Betydning findes angiven ved Alhandlingens Slutning). 
kym paa Undersiden. Cellerne i dette strække Arme ligeligt ud til alle Sider. Palissade- 
cellerne kunde vere rettede lidt skraat opad !), og det samme gjelder for Rekkerne af 
Svampveveeller (Fig. 9, 6). Om Nerverne, der støde op til Palissadevevet, er der en tydelig 
Skede, i hvilken der ud mod Ydervæggene findes Stivelsekorn af samme Storrelse som i 
det øvrige Gronvæv (v i Fig. 9, 1). Brick kalder den «Stärkescheide», hvilket Navn dog 
næppe er passende. Over- og Undersidens Hud er ens; Gelleveggene ere bølgede *) og 
have Kutikularstriber (3—4 i Fig. 9). Der er flere Spalteaabninger paa Undersiden end 
1) Ved «skraat opad» betegner jeg her og i det folgende, at Palissadecellerne staa rettede skraat mod Over- 
fladen af Bladet, saaledes at deres ydre Ender pege opad, deres indre ned- og indad. 
*) Udtrykkene »bolgede Cellevegge» eller «retlinede Cellevegge» eller «polygonale Hudceller» bruges for 
Kortheds Skyld til at betegne Hudcellernes Sidevegge eller selve Hudcellernes Former, naar Huden be- 
tragtes ovenfra. , 
