188 | 16 
Bladet, forbindende alle Nerver indbyrdes og kun hist og her afbrudt af almindelige 
Svampvevsceller. 
B. Den erikoide Type, der ogsaa findes hos Æmpetrum, er repræsenteret af: 
9. Frankenia levis L. Vesque omtaler og afbilder (Ann. d. sciences 6 Ser. t. 15) 
dette Blad (Tab. 7, Fig. 1). — Strand nær Montpellier (Palavas). — De liniedannede Blade have 
paa Rygsiden en dyb Længdefure ligesom Empetrum. Oversidens Hud er glat og har 
ret Lykke Ydervirgge; der er ingen Spalteaabninger. Kirtelhaar ere nedsænkede mellem 
Cellerne. Alle Bladkjodceller have Groukorn. Palissadecellerne ere delte i 2, som 
danne omtrent to Lag. Svampvevet bestaar af 2—3 Lag runde, tildels med korte Arme 
forsynede Celler. Huden i Furen er dannet af lavere Geller end Ydersidens, og Cellerne 
forlenge sig i kegleformede Papiller, som dække over Spalteaabningerne; disse rage ikke 
op over Hudens Niveau. De ligge paa tværs af Bladet. Ejendommelige Kirtelhaar ere 
sænkede ned mellem Hudcellerne, dannede af et siddende Hoved; de ligne dem paa 
Ydersiden, men ere talrigere. 
? ë 
©. Denne Gruppe indeholder Arter, som f. Ex. efter Hudens Bygning maa hen- 
føres til de dorsiventrale, efter Bladkjodets derimod til de isolaterale (Nerverne ser jeg 
overalt bort fra; skulde der tages Hensyn til dem, blev omtrent intet Blad isolateralt), 
eller som bestemt vides at variere mellem Dorsiventralitet og Isolateralitet. Gruppen 
slutter sig ner til A og indeholder, som denne, Arter, der næsten alle have hjemme i mid- 
delvarme Egne. Hos de fleste er der tydelige, men klorofylholdige Nerveskeder; klare ere 
de hos Juncus Gerardi. 
10. Mertensia maritima (L.) Don. (Fig. 10). Exemplarer fra Danmark, Sverrig 
(Bohuslän) og Island vare mere dorsiventrale end de fra c. 70° n. Br. i Norge (Tromsø) og 
Grønland (Disko), der kunne vere ret isolaterale (jfr. 1 med 5 i Fig. 10), men jeg tor ikke 
heri se nogen Forbindelse med Breddegradens Forskjellighed. Den forste Figur viser 2 
Lag Palissader paa Oversiden og forøvrigt runde Svampvævceller, der paa radiale Liengde- 
snit ere noget mere langstrakte end paa Tværsnit: Nerverne ligge helt omgivne af saa- 
danne; den anden Figur viser et udpræget Palissadevæv paa begge Sider med store Luft- 
rum. Huden er ens paa begge Sider: tyndvægget, med Spalteaabningerne i lige storl An- 
tal (se 5, 6) og næsten i Niveau med Ydersiden. De ligge fortrinsvis med Spalten paa langs. 
Der er en mere eller mindre udpræget Nerveskede af paa langs“strakte Celler med 
smaa Klorofylkorn op til Ydervæggene. I Hudcellerne findes Cystolither, af den Type, 
som Kohl (Kalksalze p. 142) kalder «Knötchenförmige, rudimentare», eller maaske snarere 
ere hans «einfach verdickte und mit Kalkkarbonat inkrustirten Zellwände». Dannelsen begynder 
i en enkelt Hudeelle, som er storre end og rager mere eller mindre op over de andre, 
