19 191 
14. Armeria vulgaris Willd. — Ex. fra Strand ved Kjøbenhavn viste svag 
Isolateralitet. Der var 2 Lag cylindriske Palissadeceller paa Oversiden, mellem hvilke 
store Intercellularrum. Paa Undersiden var der Antydning af et Lag Palissader, men den 
kunde vere saa svag, at der blev Dorsiventralitet. Skraastillmg af Palissaderne forekommer 
(se Loebel p.63). Spalteaabningerne ligge i Yderfladens Niveau; have hver 2 laterale 
Biceller. Kirtelhaar af Plumbaginétypen findes. 
Bladbygningen varierer aabenbart; thi efter Heinricher (1. c. p.535) ere Bladene 
fuldkomment isolaterale; Bladkjodet bestaaer hovedsagelig af palissadeagtige Celler med 
store Intercellularer og af et Mellemlag af vandret strakte eller flerarmede Parenkymceller. 
Nerveskederne ere rige paa Bladgront. — Heinrichers Exemplarer stamme sikkert fra en 
mere tor Bund end mine. 
15. Juncus Gerardi Lois. — Danmark (Strandenge). — Bladene ere oprette; de 
maa formedelst den store Forskjel mellem Oversidens og Undersidens Hud bedst regnes 
til de dorsiventrale. Oversidens Hud har meget store, navnlig meget hoje, vandklare 
Celler uden Spalteaabninger (Vandvæv). Undersidens Hudceller ere meget lavere, og her 
ligge Spalteaabningerne med deres Biceller i de svage Furer, i Yderfladens Niveau. Blad- 
kjodet er omtrent isolateralt. Et stort Palissadevey ligger paa begge Sider, men stær- 
kest er det paa Oversiden; det har ret store Intercellularer, iser under Spalteaabningerne. 
Mellemlaget forer ogsaa Bladgront, men har andre Celleformer end Palissadevevet, der- 
iblandt Luftvæv i Strenge i Nervemellemrummene, parallelt med Nerverne. Om Ner- 
verne er der udpregede, klare Skeder udenom det i de sterkere Nerver udviklede 
Styrkevey. 
D. Bladene ere isolaterale; Bladkjodet er Palissadevev med et tyndere eller 
tykkere Mellemlag, der er mindre klorofylholdigt end Palissadevevet, men endnu ikke 
er rent Vandvæv (nærmest til dette hos Nr. 24), Nerverne ligge i Mellemlaget og have 
tydelige klare Skeder (ialtfald om de større Nerver). Hos de sidstnævnte Arter er der 
mere end et eneste Lag af klare Celler, der slutte sig op til Nerverne. 
16. Plantago maritima L. (Areschoug p.75. Brick p.144. Giltay p. 24, 27. 
Warming I, S. 222, Fig. 5). Jeg har intet videre at tilføje til den af mig tidligere givne 
Beskrivelse med Figurer; Skederne om de større Nerver indeholde ikke Stivelsekorn, om 
de mindre ere de undertiden kornholdige (Exemplarer fra Øland). De midterste Mesofyl- 
celler ere ofte meget afrundede og lose, samt klarere end de andre, men dog med nogle 
Klorofylkorn. Exemplarer fra Oland stemme med de danske. Et bredbladet Exemplar med 
rendet Blad havde næsten ikke Palissader, men polygonale, ret tæt sluttede Geller helt 
igjennem, dog med Tendens hos de alleryderste til at strekke sig lidt palissadeformet. 
17. Plantago Coronopus L. (Giltay Le. p.27. Grevillius I. c. p.87, Fig. 3, 4). 
95* 
