204 32 
og betydelig højere Celler, med stærkt bølgede Vægge, færre Spalteaabninger, der ligeledes 
ere nedsænkede, og kraftige, opadrettede Haar. Spalteaabningerne ligge paa langs af Bladet. 
Bladkjødet er paa begge Sider dannet af forlænget ellipsoidiske Palissadeceller med store 
Intercellularer; de staa gjennemgaaende skraat paa Overfladerne, men ikke såa meget som 
man kunde vente efter Bladenes oprette Stilling. Cellerne i Mellemlaget ere vandret strakte, 
kun om Midtnerven sees en tydelig klar Skede. Lange Rafidebundter, stillede i Bladets 
Længderetning, ses endog blot med Loupe som hvide Stænk i Bladet. 
45. Statice Limonium L. 8 macroclada Boiss. — Strand ved Montpellier 
(«dans tous les terrains salés»). Bladet er nærmest isolateralt med 2 Lag høje Palissade - 
celler paa Oversiden, medens der paa Undersiden kun er et Lag lavere Palissader, forresten 
afrundede eller polygonale Geller (c. 5 Lag), alle med Gronkorn. Gjennem de to øvre 
Palissadelag og ned i det underliggende Væv strække sig Idioblaster, der vist tjene som 
Stotteceller og have Form som korte, lodret mellem Palissadecellerne stillede, ofte lidt 
grenede Bastceller, hvis Lumen dog er ret stort, og i hvilke der sees et Indhold. Ner- 
verne have ingen Skeder. Huden er ens paa begge Sider, dannet af polygonale Geller; 
der er mange Spalteaabninger, stillede efter alle Retninger, med flere Biceller i spiralformet 
Ordning om sig; de ere i Niveau med Yderfladen. Paa begge Flader findes Kirtler af 
Plumbagine-Typen nedsænkede i Huden. 
46. Statice rariflora Drej. — Fra Isefjord. Haren ensartet Hud og et mægtigt 
Palissadevæv paa begge Sider. Da jeg heller ikke har fundet de hos forrige omtalte Stotte- 
celler, afviger den altsaa ikke saa lidt fra hin. Hudcellerne ere polygonale; Spalteaabnin- 
gerne ere i Yderfladens Niveau eller rage endog lidt frem. Kirtelhaar af Plumbagine- 
Typen findes nedsenkede i Huden. Bladene vedes ojeblikkelig af en Vanddraabe. 
47. Medicago marina L. — Fra Sandstrand ved Montpellier («dans les sables 
maritimes de toutes nos cöles»). 
Er helt tet, blodt og hvidt haaret, ogsaa paa Stenglen. 
Bladene ere svagt isolaterale, idet der paa Oversiden er 2—3 uordentlige Lag af 
Palissadeceller, som i det Hele blive lidt længere og tykkere indad, og paa Undersiden er 
et noget lignende af 3—4 uordentlige Lag, der i det Hele ere kortere end de øverste 
Palissadeceller, men af hvilke de inderste i det Hele ogsaa ere længere og videre end de 
yderste. Mellem Nerverne er der isodiametriske Parenkymceller. Huden er ens paa begge 
Sider, tyndvegget, dannet af polygonale Celler, med talrige Spalteaabninger i Niveau med 
Hudens Inderside og overhvelvede af lange, ugrenede, encellede Dekhaar (ved Grunden 
have de en 1—2-cellet Fod), hvis Lumen næsten er forsvunden, og hvis Yderflade er lidt 
vortet. Der er ingen Biceller om Spalteaabningerne, heller ingen Stivelseskeder om Ner- 
verne, men Krystalkammerceller i Periferien af disse. Det sidste og Behaaringen karak- 
teriserer den som Xerofyt. 
