ot 207 
53. Sueda maritima (L). (Warming I, S. 221, Fig. 4). — Materiale fra Dan- 
mark og Montpellier. — Det halvtrinde eller lidt rendeformede Blads Bygning er tilstræk- 
keligt omtalt af mig I. ec. Her skal kun fremhæves eller tilføjes fra senere Undersøgelser, 
at Spalteaabningerne altid ligge paa tvers af Bladet; at Hudcellerne hvælve sig lidt linse- 
formet op; at Palissadecellerne kunne vere sterkt skraat stillede (Palavas); at Bladkjod- 
cellerne kunne vere rige paa Bladgront undtagen Mellemlagets afrundede, klare Geller, 
der ere paa Overgang til rene Vandvævsceller og maaske næppe føre Stivelse, at Palissade- 
cellerne blive længere, jo nærmere de ere Midten af Bladet (de midterste ere omtr. dob- 
belt saa lange som de mellemste, og disse atter omtr. dobbelt saa lange som de yderste), 
men at de ere temmelig uordentligt stillede (omtr. 3 Lag). 
54. Sueda fruticosa (L.) Forsk. — Montpellier («le long du cordon littoral et 
dans les terrains salés»). Cadiz (Laguner ved S Maria; 22. Nov). — Stemmer i det Hele 
med Suæda maritima. Tversnitsformen af Bladet er omtrent det samme; i Midten ligge 
Nerverne i en Bue med klare Celler mellem sig, de ere ligeledes haje og smalle. De 
Parenkymeeller, der ligge nærmest op hertil, ere ogsaa saa klare og kornfrie, at de maa 
siges at danne ægte Vandvæv. Palissadecellerne ere lidt skraat stillede; de ere omtrent 3 
i Rekke, den yderste kortest, den inderste længst og tykkest; det viste sig paa nogle 
Præparater, at Veggene i disse store Celler vare lagte i regelmæssige Folder ganske som 
ægte Vandvævceller, og jeg nærer ingen Tvivl om, at de inderste grantholdige store Geller 
fungere som Vandvæv. Der er paa Lengdesnit mere Regelmessighed end paa min Figur 
af S. maritima, Palissadecellerne vise sig paa tangentiale Snit ret lost stillede. 
55. Spergularia marina (Wahlb.) og Spergularia salina Presl. — War- 
ming I, S.223, Fig.6. — Materiale fra Danmark. Til den af mig givne Beskrivelse har jeg 
D 7 1 5 5 5 
efter nye Undersogelser omtrent Intet at tilfoje. Bladet er trindt, isolateralt, med ens Hud 
til alle Sider (hvis Spalteaabninger i Modsætning til Sweda’s ligge paa langs af Bladet), 
med skraat stillede Palissader til alle Sider, som omtrent danne tre Lag, med et næsten 
klorofylfrit Mellemlag, og uden egentlig Skede om Nerverne, selv om de op til dem lig- 
sende Celler ordne sig noget koncentrisk om dem. Omtrent samme Bygning som Matri- 
caria inodora (se S. 21). 
56. Obione portulacoides L. og pedunculata L. — Bladene ere omtalte og 
afbildede Warming I, Fig. 7, S. 225 efter Materiale fra Sønderjylland og Sjælland. De ere 
mere eller mindre opad rettede. — Isolateraliteten er meget udpreget baade i Hud og 
Bladkjod. Af de to Lag Palissadeceller, som findes paa hver Side, kan det yderste 
paa hver Side vere stivelsefrit (tomt), medens det 2det har store Stivelsemængder. I det 
klare Mellemlag er der spredte Klorofyl- eller Stivelsekorn, men ingen Intercellulerrum ; 
det er altsaa omtrent rent Vandvey. Store klare Celler med Druser findes i det. Om 
Nerverne er der slet ingen Skeder eller Antydning til saadanne; hele Mellemlaget synes at 
27 
