208 36 
fungere som Ledningsvæv. — Obione portulacoides (L.) fra Laguner ved Cadiz ligner ganske 
yor danske, den fra Palavas ved Montpellier afviger lidt; i Mellemvævet kan der ogsaa her 
være mange smaa Stivelsekorn; Intercellularer ere sjældne i Mellemvævet. Men Palissade- 
vævet er megtigere; der er 2--3—4 Lag med en jævn Tiltagen i Størrelse fra de yderste 
korte Celler i hver Række til de inderste længste; dette Blad har mere af Halofytkarakteren 
end de danske. Ogsaa de Parenkymeeller, der ligge umiddelbart op til Nerverne, have 
Stivelsekorn, men der dannes ingen Stivelseskede. Palissadelaget gjennembrydes over Midt- 
nerven af det klare Væv, der saaledes staaer i Forbindelse med Huden. Paa de spanske 
Exemplarer var der tydelig Stivelse i Hudcellerne. 
57. Halimus sp. — Fra Tunis. — Isolaterale Blade. Huden er diekket af 
Blere-Haar. Der er et Palissadevev paa hver Side af det klorofylfattige, af lange Geller 
dannede Mellemlag. Palissadecellerne blive lengere, jo nermere de ere Midten af Bladet. 
De ere uensartede, idet store klare Celler ere indlejrede mellem snævre. Der er ingen 
Intercellularer. 
Nærmest hertil slutter sig: Moricandia clavata Boiss. et Heut. (Volkens 8. 93; 
Tay. 10, Fig. 7). 
G. En Plante, der fortjener at danne en egen Gruppe, er Eryngium maritimum, 
idet dens Vandvev endnu kan have lidt Klorofyl, altsaa ikke er helt klart, men dernæst 
har den hypodermatisk Vandvey. 
58. Eryngium maritimum L. — (Se Giltay |. c. S. 18, 24, 26, 27; Hein- 
richer S. 530 og Tab. 28, Fig. 4; Lesage Tab.7; Warming II, 1. c. S.158; Joh. Erikson 
S. 59—60). — Materiale fra Nordsjællands Sandstrand. — Bladene ere isolaterale baade i 
Hud og Bladkjod. Huden er dannet af polygonale Celler med ret tykke Ydervægge. 
Spalteaabningerne findes paa begge Sider og ere stillede i alle Retninger; de ere ned- 
senkede, saa de ligge omtrent ud for Hudens Midte. Under Huden folger paa begge Sider 
et Hypoderm: klare Celler i eet til 2—3 Lag; de støde op til Hudcellerne med brede 
Vægge, men fra Indersidens Midte sende de ofte (men langtfra altid) en kort, tyk Arm ned 
mod Gronvevet, eller de ere mere uregelmæssige; især gjælder dette for Oversidens.. Under 
Hypodermet er der paa hver Side 2—3 Lag Palissadeceller, som ere. afrundet 
cylindriske og ligge meget lost. Mellemlaget i Bladet er et ret mægtigt Vandvæv, hvis 
Celler synes at kunne vere helt uden Gronkorn, men ialtfald ogsaa kunne have saadanne. 
De have større eller mindre Intercellularer. Særligt om de store Nerver er der klart. Væv, 
dannet af efter Længderetningen strakte Celler.. I dette findes der Saftgange omgivne 
af en Skede. Over de kraftige Nerver springer Bladet ribbeformet frem paa begge Sider 
med en Kollenkymribbe, der gjennembryder Gronvevet. 
Nærmest hertil slutter sig efter Schimper (Le. S. 15): Ceriops Condolleana. 
