210 38 
og Bladkjod. Huden (2 i Fig. 18) er ens paa begge Sider, men der er flere Spalteaab- 
ninger paa Oversiden end paa Undersiden; de ligge lidt indsænkede, men ikke saa dybt, 
at deres Inderflade kommer i Flugt med Hudens Inderflade (4,5 i Fig. 18). Bladkjodet 
er differentieret i Gronvæv og et centralt Vandvæv. Gronvevet er dannet af e.3(—4) Lag 
Palissadeceller, som ere ofte endog meget skraat stillede (1, 4, 5 i Fig. 18). De ere i det 
Hele noget større, navnlig tykkere, jo nærmere de ligge Vandvævet. Palissadevævet er ret 
lost, og Klorofylkornene ligge især omkring Intercellularrammene; oftest saaledes paa 
Undersiden af Bladet (6,7 i Fig. 1} Vandvevet er ganske farveløst, kornfrit og uden 
Intercellularer (ag i 1,3 og 4, Fig. 18). Nerverne ligge i det. De have ingen Skeder, 
Fig. 18. Scævola Plumierii. 
men til dem slutte sig store, noget uregelmæssige Trakeider med tykke Vægge, som have 
spalteformede Porer; dels ligge disse Trakeider i stor Mængde langs Nerverne, dels om- 
give de deres frie Ender (fr i i 3 og 4, Fig. 18). Disse Trakeider synes at tyde paa, at 
Arten snarest er Xerofyt. 
Til Nr. 50 og 60 slutte sig Reaumuria hirtella Jaub. et Sp.; Volkens Tab. 5, 
Fig. 1-5. — Hetianthemum Kahiricum Del.; Volkens p:101; Tab. 8, Fig. 5. 
Af Mangrove-Vegetationens Arter slutte sig nermest hertil ifolge Schimper: 
Sonneratia-Arterne (p. 16), Lumnitzera coccinea og racemosa. 
