47 219 
trykte i radier Retning"). Væggene mellem alle disse Celler ere meget tykke. Spalte- 
aabningerne ere dybt nedsenkede, og Indgangen til dem er særdeles snæver (se 2, 6, 7, 
8 og 9 i Fig. 22). Læbecellerne selv se ud til at vere ubevegelige, i den Grad ere de 
tykvæggede og indkilede mellem de omgivende Geller. Paa Stængellængdesnit vise de to 
store Endepartier og et snævert midterste Lumenparti (se 6 og 9, Fig. 22). Spalten ligger 
paa tværs af Stengelen. 
Noje til den slutter sig Haloxylon Schweinfurthii Asch., der er omtalt og afbildet 
af Volkens (I, S. 140, Tab. 12, Fig.1, 2 og IN). Han nævner, at Skuddene delvis do bort 
efter Frugtmodningen; de ere altsaa fysiologisk at betragte som Blade. — Til Haloawylon 
slutter sig efter Volkens (S. 140, Tab. 11, Fig.5—6) Anabasis artieulata (Forsk.) Moq. Tand. 
Til Haloxylon og Salsola slutte sig ifølge Dangeard I. c. folgende Salsoleæ : 
Nova spinosissina Moq., N. Tournefortii Mog. og Ofaiston monandrum Mogq., hvis Palis- 
sadelag grænser direkte til Epidermis; medens der derimod er et Hypoderm (i 2—3 Lag) 
mellem Huden og Palissadelaget hos folgende Arter: Anabasis aphylla L., Anabasis arti- 
culata Moq. (se Volkens), Brachylepis eriopoda Schrenk, Br. elatior C. À. Mey. Alle disse 
Arter have Veddet i de smaa Strenge udad, et Vandvæv i Midten og et Lag af «cellules 
cubiques», d.e. min Stivelseskede, samt I Lag Palissadeceller. — Om Slægterne Girgen- 
sohnia, Halanthium, Caroxylon og Horaninovia siges der, at de have deres Barkstrenge 
orienterede paa samme Maade, d.e. med Veddet udad. 
N. Stivelseskeder helt rundt om de enkelte Nerver. Ingen Styrke- 
skeder. De forst nævnte Arter (Nr. 72—74) have nermest dorsiventrale Blade, og Vand- 
vævet er endnu ikke typisk, kornfrit og uden Intercellularer. Hos de sidste (79—81) ere 
Bladene mere og mere isolaterale. Omkring Stivelseskederne ligger der i de forst nævnte 
Tilfælde et mere eller mindre normalt Palissade- og Svampvæv, i de senere udprægede 
Kranspalissader. 
72. Heliotropium fruticosum L. (Fig. 23). — Kan vist neppe kaldes no- 
gen typisk Strandbusk, men kan findes ved Strand. — St. Croix (O. Hansen). — Bladet er 
dorsiventralt, idet der.paa Oversiden er eet Lag Palissadeceller med bølgede Side- 
vægge («Ringkanaler»); de staa omtrent lodret (lidt skraat) paa Oversiden. Gronvævet paa 
Undersiden er dannet af 1—2 Lag Celler, der ere lave og ikke udprægede som Palissade- 
celler, snarere som Armparenkym. Alle Mesofylceller føre Grønkorn. Om Nerverne er 
der en udpræget Stivelseskede af korte Celler med Korn, større end de i de andre 
Mesofylceller dannede, sammenhobede op til de indre Vægge (Fig.23, 1,4); ved Jod bleve 
de meget mørke, medens Kornene i de andre Gronceller ikke farvedes blaa. Stivelseske- 
derne gaa rundt om de smaa Nerver. Ogsaa i Hudvævet viser Dorsiventraliteten sig, 
idet Oversidens er tyk og uden Spalteaabninger, medens Undersidens tyndere Hud har 
mindre Celler og talrige Spalteaabninger (4, 5 i Fig. 23), som ere lidt fremragende, for- 
1) Om det subepidermale Lag skulde være dannet ved Deling af Hudens Geller, har jeg ikke undersøgt. 
