51 223 
har ogsaa polygonale, men flade Geller, hvis Ydervegge ere tykkere end Oversidens 
(sammenlign 4 med 2 og 7) samt delte i mindst 2 Lag. Bladkjodet er differentieret i 
Gronvæv og Vandvæv. Det forste indtager den storre ovre Del af Bladet, og i det ligge 
Nerverne; det bestaaer væsentlig kun af 1 Lag Palissadeceller, af hvilke de, der ikke ligge 
lige over nogen Nerve, ere videre og have bølgede eller i smaa vandrette Arme forlængede 
Sidevegge, hvorved der dannes store Intercellularer mellem dem (se 2 og 1, Fig. 26), 
medens de. der ligge over Nerverne, ere tættere stillede. Et Tværsnit gjennem Palissade- 
vævet viser derfor en lignende Uensartethed som hos Philoxerus 0. a. (se 6, Fig. 26). De 
andre Celler, der slutte sig til Nerveskederne, ere kortere og ikke saa tydeligt formede som 
Kranspalissader, som hos de to nævnte. Mellem og under Nerverne ligge i det Hele kor- 
tere og mere klorofylfattige Parenkymeeller (se 1, Fig. 26). Om Nerverne ligger der en 
udpræget Stivelseskede med Korn, som ere meget storre end de andre Mesofylcellers 
(sammenlign Skeden v med Palissadevævet i 7, Fig. 26); ved Jod blev den helt sort. Kor- 
nene fandtes samlede i Cellernes indre Del, saa at den udad vendende Del endog var ganske 
klar (se 7 og 1). At Skedecellerne ere korte, tilnærmelsesvis isodiametriske, ses ved 
Sammenligning af Længdesnittet (3, hvor Skeden v er tegnet lys) med Tversnittene (1 og 
7, Fig. 26). Vandvevet, der begyndte at udpreges hos Huphorbia Bahiensis, er her 
typisk, men kun 2 Cellelag tykt, et hypodermalt Vey paa Bladundersiden; det er dannet 
af klare Celler uden Intercellularer, men smaa Stivelsekorn kunne findes spredte i det 
(1, 4, 5 i Fig. 26). Melkeror findes dels lige under Huden baade paa Over- og Under- 
siden (m i Fig. 2 og 4), dels dybere inde i Mesofyllet. * 
76. Portulaca oleracea L. (Fig. 27.) Omtalt og afbildet af Vesque (I, 
S. 134, Tab.7, Fig. 11—12). En Afhandling af C. Becker, Beitrag z. vergleichenden 
Anatomie der Portulacaceen, kjender jeg kun af Referat i Botan. Centralblatt 65, S. 346. — 
Almindelig i Vestindien og paa forskjellig Bund; det afbildede Materiale er fra Sandstrand 
paa St. Croix. — Bladet er omvendt ægdannet, har ingen Ribber (Pi Fig.1 og 1 i Fig. 27). 
Isolateralitet i Bladkjod og nesten i Huden. Huden paa Oversiden er dannet af storre 
Celler, og disse have mere bugtede Vegge end Undersidens (sammenlign 4 med 5 i Fig. 27). 
Op til Hudcellernes Indervegge findes smaa Korn (Bladgrontkorn? se 2 og 3). Der er paa 
begge Sider en stor Mengde Spalteaabninger, flest paa Undersiden (se 4 og 5); de ligge i 
Niveau med Yderfladen og omfattes af store Biceller (se 4 og 5), der ere meget højere 
end Læbecellerne og rage ind under dem, saa at Aandehulen bliver indsnævret (2 og 3, 
Fig. 27). Nerverne ligge ikke i eet Plan, snarest i en lidt uordentlig Zigzaglinie, sete 
paa et Blad-Tværsnit (x i 1). De ere omgivne af en typisk Stivelseskede, fyldt med 
Stivelsekorn, der ere storre end dem i de andre Bladkjodceller (sammenlign 7 (af Stivelse- 
skeden) med 6, Fig. 27). Vesque afbilder denne Skede som en klar Skede og kalder den 
«Endoderme» (l.c. S. 136), hvilket ikke er rigtigt, ialtfald for de vildvoxende vestindiske 
3 
29" 
