BO 
DO 
orn 
ox 
pr 
cellularer (eller kun med yderst smaa nermest Undersiden), med smaa, rundagtige Porer; 
der findes meget faa Klorofylkorn eller (sammensatte) Stivelsekorn spredte i det, flest i 
den øvre Del (se 8, 9, 10 i Fig. 28); selv i Huden over Vandvævet kan der findes meget 
smaa Korn. Den ovre Femtedel af Bladet indtages af Gronvævet med Nerverne, som alle 
ligge i dette. undtagen Midtnerven, der er sænket lidt ned i Vandvevet (1, Fig. 28). Ner- 
verne forgrene sig netformet og vise sig meget tykke formedelst Stivelseskederne (7 i 
Fig. 28). Omkring hver Nerve (i ringe Grad dog omkring Midtnerven, der ligger i Vand- 
vævet) er der en Stivelseskede, som paa alle Præparater fra de forskjellige Lokaliteter 
viste sig fuldproppet af Stivelse og ved Jod næsten blev sort. Stivelsekornene ere sam- 
mensatte og samle sig ofte i den nærmest Nerven værende Del af Skedecellerne (v i 5 og 
10, Fig. 28). Disse ere i Form omtrent kubiske (sammenlign Tværsnittet i 10 med Længde- 
snittene i 3, 5, 8). Uden om hver Stivelseskede ligger et Lag af sterkt klorofylholdige 
Palissadeceller, som staa lodret ud fra Skeden (se Tversnittet i 10 og Længdesnittet i 3). 
Resten af Gronvevet er ikke just stort; ogsaa den dannes hovedsagelig af Palissader, 
navnlig ud for de mere indsænkede Nerver af videre, mindre klorofylrige Celler, 
mellem hvilke der er store Luftrum paa Grund af de Arme, der udskydes fra deres 
Sider (se p! i 10), og som ere større end de, der dannes af de snævrere, klorofylrigere 
Palissadeceller (p? i 10). Forskjellen i Vidden af disse to Slags Palissadeceller fremgaaer 
af 4 i Fig.28, hvor p! og p? betegne henholdsvis de store, klarere og de snævre, klorofyl- 
rige Geller. Under Skederne, ned mod Vandvevet vise Palissadecellerne den i 8 afbildede 
Form: de kile sig ned mellem de store Vandvævceller, lempende sig efter, hvad Plads 
disse levne (se ogsaa Fig. 27, 8, af Portulaca). Farves Gronvævet med Jod, kan det vise 
folgende Forskjelligheder: de nedre, til Vandvevet stodende Celler vise Stivelsereaktion, 
medens de mod Overfladen vendende blive brune og saaledıs antyde, at de ere de første, 
der udtommes, naar Stivelsen vandrer bort. Stivelsen kan ogsaa vere helt forsvunden af 
Palissadevævet, saa at Skeden (og de øvre Vandvævceller) ere de eneste Vev, i hvilke 
den findes. I Gronvævet er der mange store Druser (se 5 og 10). Huden paa Oversiden 
har ligesom Undersidens en tyk, kutiniseret Yderveg. 1 dens Celler har jeg fundet Korn, 
der synes at vere Klorofylkorn. Spalteaabningerne ere talrige, omtrent i Niveau med 
Ydersiden, og Læbecellerne ere rige paa Stivelse (se 2, 10 i Fig. 28). Palissadecellerne 
ende i nogen Afstand indenfor Spalteaabningerne, saa at der dannes en stor Aandehule 
(se 10 og 4). Naar Johow siger, at Inderveggene i Huden ere stærkere fortykkede end 
Yderveggene, har jeg dog ikke fundet dette. I Regelen er Inderveggen tynd ligesom 
Sidevæggene (se 9, 10); men den kan findes kollenkymatisk fortykket og blive næsten 
lige saa tyk som Yderveggene. 
78. Alternanthera (Lithophila) muscoides (Sw.). — Denne Art, som 
jeg samlede paa Strand paa Barbados, slutter sig møje til Philoxerus. Bladet er meget 
