228 = 
Sider; de paa Oversiden liggende findes i Furerne. -— Exemplarer fra Lagune paa 
St. Croix (samlede af O. Paulsen) og fra Rio de Janeiro (A. Glaziou) afvige derved, at der 
indenfor hver Fure ligger 2 Ribber, ikke blot een. Om det er samme Art, vover jeg 
ikke at afgjore. 
Den stemmer i det Hele med Sporobolus spicatus (Vahl) Kth. hos Volkens (S. 147, 
Tab. 18, Fig. 5); dog tegnes der ingen subepidermal Bast hos denne. 
80. Stenotaphrum Americanum Schrank. — Sandstrand paa Barbados. 
En vidt udbredt Art især paa Strand. Se ovenfor $.178. Bladene ere flade og jævne. 
Nerverne ligge i eet Plan og ere alle omgivne af en Skede af den sædvanlige Stivelse- 
skedes Form samt uden om denne af korte og uregelmæssige Kranspalissadeceller, der 
dog vise Tilbøjelighed til at stille sig lodret i Forhold til Overfladen af Bladet. De grænse 
i Regelen umiddelbart op til Overhuden. Jeg har ikke i det foreliggende Materiale kunnet 
finde Stivelse, end ikke i Stivelseskeden. Foruden dem er der ikke mange klorofylholdige 
‘eller. Mesofyllet i Bladundersiden er dannet af klare og store Celler i I Lag, hist og 
her to Lag. Hudcellerne paa Oversiden hvælve sig lidt blæreformet i Vejret, medens 
Undersidens ere plane og i Regelen lidt lavere. Der er Spalteaabninger paa begge Sider 
og ligeledes tynde Baststrænge sluttende sig til Overhuden. 
81. Cynodon Dactylon Pers. — Exemplarer fra Sandbund ved Palavas stemme 
ganske med Figurerne hos Volkens Tab. 16, Fig. 2, men ere noget mere papilløse og have 
ikke Vandvæv paa Undersiden, og Nerverne maa tegnes anderledes. Stivelseskedens Sti- 
velse er lejret op langs den indre Væg, medens de andre Grønceller fandtes stivelsefrie. 
Volkens skriver (l.c. p. 146) om Stivelseskeden kun: «Die Gefässbündel werden im Kreise 
von einer einfachen Parenchymscheide kubischer Zellen umlagert». Stivelseskederne gaa 
helt rundt om de smaa Nerver og afbrydes kun paa de storres Leptomside af Bast. Saa 
store, klare Celler, som Volkens afbilder paa Hadrom- og Leptomsiden, har jeg ikke seet. 
I Vestindien skal den være indført. Exemplarer fra St. Thomas, der krøb hen 
over Sandstranden, stemme med de europæiske og afrikanske; men de klare Celler naa 
heller ikke her fra Oversiden ned til Undersiden som tegnet hos Volkens. 
Den forste, der synes at have omtalt den hyppige Forekomst af og afbildet disse 
Stivelseskeder og Kranspalissader hos Gresserne, er Duval-Jouve i Aaret 1875 (1). 
S.349 siger han: «Ou bien ces cellules (9: af le parenchyme à chlorophylle) sont de deux 
sortes: les unes ayant un contenu vert foncé, non en grains, mais plutôt en gelée verte, 
se contractant en gros flocons ....; les autres renfermant quelques grains de chlorophylle, 
petits et d'un vert pale .... Ces deux sortes de cellules sont constamment disposées en 
assises cylindriques autour des faisceaux, les premieres contigués a Vassise limite et les 
autres autour des premieres, et leur grand axe est toujours rayonnant.» Der nævnes 
exempelvis en 40—50 Arter, hos hvilke denne Gronvævordning findes. Ogsaa Volkens 
afbilder og omtaler en Del herhen horende Tilfælde uden, som det synes, at kjende til 
Duval-Jouves ældre Undersogelse; Afbildningerne findes paa hans Tavler 16, 17 og 18. 
