57 229 
0. Stivelseskeden er ensidig, idet den er aaben paa Leptomsiden. Kranspalissader 
som under N. — Hvorvidt denne Gruppe virkelig bør udskilles som en egen, er jeg i Tvivl 
om; Hovedvægten skal legges paa, at selv omkring de mindste Nerver er Stivelseskeden 
afbrudt, thi ved de storre Nerver i Bladene af ogsaa forrige Gruppe gjennembrydes den 
sædvanligvis af Vand- eller Styrkeveev. 
82. Atriplex farinosa Dun. (Fig. 29). — Exemplarer fra Fano. — Isolate- 
ralitet i Hud og Bladkjod. Hudcellerne ere polygonale, frembringe store Blærehaar, som 
danne et «Mel» paa hver Side (fi 1, 7, 4, Fig. 29). Huden er ret mægtig og danner vist 
et vigtigt Vandvev sammen med Melhaarene. Spalteaabningerne ligge næsten i Niveau med 
Yderfladen (se I, Fig. 29). Nerverne ligge i eet Lag og ere omgivne af store Stivelse- 
skeder helt rundt undtagen paa Leptomsiden; Leptomets Yderrand ligger noje i den Ring, 
som Stivelseskedens Ydervægge danne (se 1 og 6, hvor / er Leptom, Ah Hadrom). Skedens 
Fig..29. Atriplex farinosa fra Danmark (Fano). 
Geller ere korte, isodiametriske (Tversnit i 1, Længdesnit i 3); der ligger store Korn tet 
pakkede op til deres Indervegge; men paa det indsamlede Materiale bleve de ikke sorte- 
blaat farvede ved Jod. I sluttet Ring uden om Nerve og Skede ligger et Lag af omtrent 
lige høje Palissadeceller, lodret udstraalende fra Skeden (se 1 og 7). De ere stærkt klorofyl- 
førende. Resten af Bladkjodet dannes af meget større og afrundede, lost liggende Celler, 
som have meget ferre Korn; der er kun 1 Lag over og under Palissade-Kransen. Dette 
Blad ligner meget Portulacas (Nr. 76), men Stivelseskeden er afbrudt, og Palissadevævet 
er mere typisk kransstillet. 
83. Atriplex cristata Humb. & Bonpl. — Fra Lagune (Lerbund) paa St. Croix 
(Warming). Slutter sig overordentlig ner til A. farinosa. Bladrandene bøje sig lidt til- 
bage; paa hver Side er der en Midtribbe. — Isolateralitet i Hud og Bladkjod. 
D. K. D. Vidensk. Selsk. Skr., 6. Rekke, naturvidensk. og mathem. Afd. VIII. 4. 30 
