“I 
1 
Do 
= 
> 
fra dette og Bladenes Undersider blive belyste, og i dette Tilfælde faa vi Isolateralitet; 
Vesque er den forste, der har gjort opmerksom herpaa (1882, Ann. sc. nat. 13), 
senere Giltay og jeg"). Af ovennævnte Planter ville f. Ex. folgende vere at regne 
herhen: Alsine (Halianthus) peploides, Cakile maritima og aqualis, Crambe maritima, 
Convolvulus Soldanella, Eryngium maritimum. 
3. En tredie Gruppe danne de Arter, hvis Blade ere mere eller mindre stejlt opad rettede, 
hvormed oftest folger, at de ere lancetdannede eller spateldannede eller omvendt æg- 
dannede og ikke have nogen Stilk eller dog kun ere kortstilkede. Denne Stilling og 
Form er meget almindelig hos de tropisk-amerikanske Halofyter (se Fig. S. 176) og vist 
i det Hele hos Halofyter i varme Lande. Af de ovenneynte hore f. Ex. folgende Arter 
herhen: Euphorbia Paralias, Armeria vulgaris, Plantago maritima, P. Coronopus og 
crassifolia, Statice monopetala, Ipomæa pes capræ, Baccharis dioica, Ernodea, Aci- 
carpha, Conocarpus, Inula crithmoides, Aster Tripolium, Suriana, Heliotropium Cu- 
rassavicum, Bupleurum tenuissimum, Crucianella maritima, Statice-Arterne , Obione- 
Arterne, Tournefortia gnaphalodes, Sewvola, Sesuvium, Borrichia, Zygophyllum, Batis, 
Triglochin, og fl.a. Her kunne ogsaa Arterne med «bladlose» Skud anfores. 
Ogsaa hos de fleste Mangroveplanter ere Bladene stejlt opad rettede, hos Sonneratia 
acida endog drejede saaledes, at deres Flader omtrent ligge i Lysets Retning og derfor 
ingen Skygge kaste (Karsten Il. c. S. 4). 
At Isolateraliteten hos disse oprette Blade folger med og af deres Stilling, kan 
der efter alle de foreliggende Iagttagelser af Stahl, Pick, Heinricher, Knoblauch, 
o. A. ikke vere Tvivl om; den alsidige Belysning fremkalder den isolaterale Bygning. 
En anden Sag er Aarsagen til Bladenes stejle Stilling, men at vi atter her have et Udslag 
af den sterke og alsidige Belysning, som bliver de paa aabne, tropiske Strandbredder 
yoxende Planter til Del, er der for mig ingen Tvivl om; det er saa let at finde, ogsaa i 
yor Natur, Exempler indenfor samme Art paa en opret Bladstilling hos Exemplarer i Sol, 
men en udsperret, mere yandret Stilling hos Exemplarer i Skygge, og der foreligger saa 
meget herom i Litteraturen (Stahl, Johow, Heinricher o.A.), der viser dette, at der 
herom ikke kan vere nogen Tyivl. Hvorledes Lysforholdene nærmere virke — derom vide 
vi forelabig Intet. 
lovrigt tor det ikke benægtes, at ogsaa andre Faktorer kunne i mange Tilfælde 
spille en Rolle, f. Ex. Saltholdigheden af Jordbunden. Hoffmann har ifølge Brick 
(Le. S. 127) anstillet Forsøg med Plantago maritima, og det viste sig, at Bladene bleve 
store og overhængende eller nedliggende hos de Exemplarer, der ikke fik Salt, men smallere, 
stivere og mere oprette hos dem, der voxede paa saltholdig Jordbund. I dette Tilfelde er 
1) Pick fremkaldte Palissadeceller paa Undersiden af Colchicum ved Belysning af denne. 
