- 279 
Periodicitet i Omgivelserne. Tænke vi os en Bakterie liggende i en vedblivende fornyet, 
uforanderlig sammensat Neringsvedske, ved konstant Temperatur og i vedvarende Morke 
o.s.v., kort sagt ved konstante Livsforhold, saa tor vi forudsæite, at denne Bakterie efter 
nogen Tids Forløb vil dele sig. Og Dottrecellerne ville voxe ud og derpaa forholde sig 
paa ganske samme Maade, dele sig o.s. fr. Celledelingen maa her antages at vere en 
Folge af Ændringer i de «indre Tilstande» i Cellen, hvilke periodiske Ændringer altsaa ind- 
træde uden nogen som helst tilsvarende Periodicitet i Omgivelserne'). Men dermed er 
selvfolgelig ingenlunde sagt, at Celledelingens Periodicitet ikke kan vere endog i hej Grad 
paavirkelig af Svingninger i de ydre Forhold, naar saadanne Svingninger forekomme. 
Ved al den Periodicitet, som saaledes kan tænkes at vise sig uafhengigt af Sving- 
ninger i ydre Livsvilkaar?), vil det da vere de ojeblikkelige Virksomheder i Organismen, 
som, maaske endog til Trods for ydre Paavirkning i modsat Retning, ville bestemme de 
nærmest paafolgende Virksomheders Karakter. Dette har jo ogsaa vist sig at vere Til- 
fældet bl. a. i Pfeffer’s Forsøg med Sovnbevægelserne, m. H. til hvilke han fandt, at 
Fremkaldelsen af Natstillingen (Bladenes «Sovn») medforer som Eftervirkning en ganske 
modsat Bevegelse, hvilken sidste er — eller dog kan vere — udelukkende afhengig af 
den forst fremkaldte Bevægelse, og altsaa er — eller kan vere — ganske uafhængig af 
Belysningsvexling. Pfeffer’s Experiment med Hindring af Mimoseblade i at samle Smaa- 
bladene til Natstillingen®), viser maaske smukkest Berettigelsen af folgende Udtalelse"): 
«Die Nachwirkungsbewegungen werden durch die wirklich ausgeführten, nicht etwa allein 
durch die in Folge des Helligkeitswechsels in den Gelenken angestrebten Bewegungen be- 
stimmt.» Man ser let, hvilken principiel Betydning der ligger i denne Udtalelse. Saa vidt 
jeg ved, er det her forste Gang, at der gives et sikkert og klart Exempel paa, at en Virk- 
somhed i Planten medforer som Eftervirkning en diametralt modsat Virksomhed. Vi faa 
her og i de folgende Afhandlinger lejlighedsvis Brug for dette Princip, som vistnok spiller 
en Hovedrolle ved al Regulering i Planten: det er Pulsations- eller, om man vil, Pendul- 
Principet, der ogsaa her er et vigtigt Regulator-Princip. 
Periodiske Fremtoninger, uafhengige af Periodicitet i Omgivelserne, synes saaledes 
at vere almindelige hos Planterne, og det kan da naturligvis falde vanskeligt at udfinde 
1) Sml. her Sachs’ aandfulde Bemærkninger om Periodicitet som Folge af konstante Virkninger 
(Vorlesungen über Pflanzenphysiologie, 1882; S.732), Bemærkninger som dog, nærmere beset, be- 
tegne et noget andet Synspunkt end vort. 
2) Vi skulle ikke paa dette Sted anstille Betragtninger over hvorvidt de typiske Faser i Ontogenesen, 
altsaa den individuelle Udviklingsgang «fra Vuggen til Graven» horer her hen. Sely om man 
skulde vere tilbejelig til denne Anskuelse, saa var dette dog paa ingen Maade nogen Stotte for 
Weismann's Determinantlere eller lignende præformistiske Spekulationer. 
3) Pfeffer, Die periodischen Bewegungen der Blattorgane, 1873, S. 73—82. 
4) Sammesteds, S. 172. 
