280 8 
hvor vidt, eller i hvor hej Grad, der i det enkelte Tilfelde er Afhengighed eller Uafhengighed. 
Hvile-Perioderne, som i neryerende Afhandlinger serlig vil vere Gjenstand for Under- 
sogelsen, afgive et Exempel paa en saadan Vanskelighed, i det mindste naar man vil for- 
klare deres Oprindelse. Hvile-Perioderne maa ikke forvexles med de Dvale-Tilstande, der, 
naar Varme eller Vand mangler, kunne indtræde hos en stor Del, maaske de fleste Planter; 
nemlig hos alle dem, der ikke do under saadanne Forhold. Naar et modent, spiredygtigt 
Bygkorn henligger i luftter Tilstand, er det i Dvale: thi Vandmangel, altsaa et ydre 
Forhold, hindrer det i at spire og har i det Hele taget standset — eller dog saa godt 
som standset — al Virksomhed i Kornet. Befugtes Kornet, vil det spire, forudsat at ikke 
andre Forhold, f. Ex. Varmemangel eller Iltmangel, hindrer det. Men et fuldkommen færdig 
udviklet, endnu gjennemyaadt «gulmodent» Bygkorn kan henligge flere Uger i det gunstigste 
Spireleje uden at begynde nogen Spiring: da er det i Hvile, sige vi; det er nu indre 
Tilstande i Kornet, der hindre Spiringens Iverksettelse til Trods for de gunstige ydre 
Spiringsvilkaar. Langt mere haardnakket end denne kun korte Hvileperiode, som træffes 
hos Byg og flere andre Fro-Arter, er Hvilen hos forskjellige Træer. Bogen er i saa Hen- 
seende den berømteste af vore Arter, dens Vinterknoppers Hvile ophører først hen paa 
Foraaret; først da lader Planten sig «drive». Ogsaa mangfoldige Knolde og Løg have mere 
eller mindre tydeligt udtalte Hvileperioder; og Tiltrækningen af tidlige Sorter Blomsterløg 
har en betydelig praktisk Interesse. just fordi Hvileperioden ikke uden videre lader sig 
overvinde. Forskjellen mellem de to Begreber Dvale og Hvile") er, som det fremgaar af 
det nys anførte, tydelig nok; her skal tilføjes, at de i Hvile værende Organer vel ere 
uvirksomme eller næsten uvirksomme i Henseende til Væxtfremtoninger, men derimod 
paa ingen Maade ere uden Stofskifte. Selv hvilende Kartoffelknolde, der i Regelen 
anføres som Exempler paa Organer med ringe Stofskifte, kunne udvise ret betydelige Om- 
dannelser i Løbet af forholdsvis kort Tid, hvad der navnlig fremgaar afMüller-Thurgau's?) 
Undersøgelser, som nedenfor ville blive omtalte nærmere. Selvfølgelig kan Hvile og Dvale 
kombineres, naar f. Ex. et hvilende Organ af Vinterkulden tvinges til fuldkommen Uvirk- 
somhed ogsaa paa Stofskiftets Omraade. Og ligeledes kan Dvale følge efter Hvile, hvilket 
f. Ex. sker med mange Pilearter, hvis store Rakleknopper ere i Hvile indtil November 
(efter hvilken Tid de med største Lethed lade sig drive frem i et Væxthus), for derpaa i 
den egentlige Vintertid at holdes i Dvale af Kulden, indtil den første Vaartid lader «Gæs- 
lingerne» vise sig. At Hvileperioderne i vort Klima ingenlunde for alle Arter falde sammen 
med den koldere Aarstids Indtræden, fremgaar i Grunden allerede af de givne faa Exempler; 
1) Se ogsaa herom min Lærebog i Plantefysiologi, 1892, S. 349, hvor forskjellige Exempler ere givne. 
At der ligger stor Vægt paa en Adskillelse af Begreberne Hvile og Dvale, vil yderligere fremgaa 
af 2den Afhandling. 
?) Landwirthschaftliche Jahrbücher, Bd. 11, 1882; S. 751 fr. 
