11 283 
af en eller forskjellige Sukkerarter under Vand-Udtrædelse forenes til et mere sammensat 
Molekule, kan kaldes Kondensation; men ogsaa Fedtdannelse af Sukker, ved hvilken, i 
Detaillerne iøvrigt ikke kjendte, Proces en forholdsvis stærk Kulsyre-Dannelse medfører en 
Forringelse af Iltmengden i det tilbageblivende Stof"), kan, i det mindste fysiologisk set, 
betegnes paa samme Maade. Og at Æggehvide-Dannelse af Amidstoffer m. m. efter vort 
nuværende Kjendskab nærmest maa karakteriseres som Kondensationsprocesser, vil der 
neppe kunne vere delte Meninger om. Vi kunne da her benyite Betegnelsen Konden- 
sationsprocesser om de for Modningen karakteristiske Stofskifteprocesser. Spiringens 
Stofskifte er derimod, som bekjendt, i diametral Modsetning til Modnings-Stofskiftet, karak- 
teriseret ved hydrolytiske Processer, d.v.s. Spaltningsprocesser, ved hvilke der under 
Vandbinding dannes simplere sammensatte Produkter af de mere sammensatte Forraads- 
stoffer, f. Ex.: Stivelses Omdannelse til Sukker-Arter, Rorsukkerets Spaltning til Dextrose 
og Lævulose, Æggehvidestoffers Sonderdeling til Pepton og videre til Amidstoffer 0. s. fr. — 
altsammen Processer, som i Organismen for den allerstørste Del, maaske udelukkende, 
iværksættes ved Hjælp af «kemiske» Fermenter (Enzymer, Diastaser eller hvad man nu vil 
kalde dem) og vise store Analogier med Fordojelsen hos Dyr. I alt dette er der intet nyt. 
At de i Modning verende Organer have et ofte meget livligt Aandedræt, er ligeledes en 
saa bekjendt Sag, at der heller ikke her behøves særlige Litteratur-Henvisninger til Doku- 
mentation. Modnende Organers livlige Aandedret er et Udtryk for, at Kondensations- 
processerne repræsentere et betydeligt Arbejde; og f. Ex. ved Bonniers?) Undersøgelser 
har det da ogsaa vist sig, at modnende Organer, trods det stærke Aandedræt, ikke have nogen 
nevneverdig Varme-Produktion — Energien gaar vel til Kondensationsvirksomheden — 
ganske i Modsetning til Forholdet ved Spiringen, hvor Varme-Udviklingen er meget 
betydelig. 
En Rekke Bestemmelser af Kulsyre-Dannelsen hos i Morke holdte, frisk afplukkede 
Bygkorn, paa forskjellige Stadier af Modningen, gave saa hoje Tal, at jeg uvilkaarlig kom 
til at formode Tilstedeværelse af Midler hos Kornene til under normale Forhold at erstatte 
det enorme Aandedrets-Stoftab. Jeg fandt dette Middel i de bladgrontholdige Cellelag, der 
som en Kappe omgive Ægrummet*). Disse grønne Geller ere under normale Belysnings- 
forhold rige paa Stivelse; men overbindes Byg-Axene i et eller to Dogn med sort, tet 
Papir eller Tøj, saa vil disse Cellers Stivelse-Indhold svinde helt eller næsten helt bort. 
Dette Forhold tyder med Bestemthed — i Lighed med Sachs’ Jodprove med Blade — 
1) Exempler se min Lærebog i Plantefysiologi 1892, S. 102— 103. 
2) Bonnier, Recherches sur Ja chaleur végétale. (Annales des se. nat., bot., 7. serie, t. 8, 1893; 
Særtrykkets S. 26—27.) 
3) En Afbildning findes i Warmings Almindelige Botanik, 3. Udg., S. 325; sml. ogsaa min Afhandl. i 
Meddelelser fra Carlsberg Laboratoriet, Bd. II, S. 103 og den tilhørende Tavle I, Fig. 2 og 8. 
317 
