dt 289 
En enkelt Draabe, c. 0,04 Kubiketm. Kloroform i en Liter Luft (og med c. 6 Gram 
Arter) ophæver altsaa ikke Amid-Oparbejdelsen; forst ved 2 Draaber og stærkere Dosis 
sker en Virkning i den ventede Retning. Et folgende Forsøg, anstillet 17-?9/, 1890 paa 
ganske tilsvarende Maade, men med noje bestemte Kloroform-Dosis, gav folgende Resultat. 
Ærterne havde henligget flere Dage i Laboratoriet, for Forsøget begyndte, og vare 
derfor næsten færdige med Amid-Oparbejdelsen; de indeholdt 1,13 pCt. Total-Kvelstof paa 
Friskvegten; Torstof c. 21 pCt. 
Proverne indeholdt Amid-Kvælstof 
i pCt. af Total-N. 
Nrlkor2:E Strax. undersagte a a iene SEE 19,0 
Nr:3 Hensat den) Kloroformi wei are - 18,6 
— 4. =) smeds Oa Kubikc= KIOr 2. 23,0 
— 5. — — 0,2 — ==) sie 1002952 
— 6. — — 05 — Så 16 es 3265 
— À - — — 20 — = Pete 026,65 
Disse Tal ere ret slaaende. Det mindre sterke Udslag, som Proverne 6 og 7 ud- 
vise, vil senere blive forklaret; her kun den Bemerkning, at samtlige kloroformerede Prover 
døde under Forsøget: Nr. 6 og 7 bleve allerede i Løbet af det første Døgn misfarvede 
(graablaa), Nr. 5 blev dette den anden Forsogsdag, medens Nr. 4 først den tredie Dag var 
noget brunlig. 
Af disse foreløbige Forsøg sluttede jeg, at Stofskiftet ved Modningen maatte vere 
mere indviklet end hidtil antaget. Og, paa Basis af de hidtil omtalte Undersogelser, saa 
vel som med Hensyntagen til Miiller-Thurgau’s Angivelser for Kulhydraternes Forhold 
i Kartoffelknolde o. lign., udviklede jeg den «Karakteristik af Modningens Stofskifte», som 
findes i min Plantefysiologi (S. 346 ff.) og som i alt vesentligt har vist sig at vere rigtig, 
hvad der bl.a. vil fremgaa af nerverende Afhandling. 
Ydre Omstændigheders Magt hindrede mig i Aarene 1891 og 92 at gjøre noget 
som helst videre Experiment; forst i Sommeren 1893 kunde jeg gjenoptage Forsogene. 
Det gjaldt da at prove nermere, om og hvorvidt der samtidigt med de for Modningen 
karakteristiske Kondensationer foregaa hydrolytiske Spaltninger af de hojere sammensatte 
Plantestoffer. Opgaven var, med andre Ord, at prøve 1) om de særlig af Müller-Thurgau 
representerede Forestillinger angaaende hvilende!) Organers Stofskifte kunde udvides til 
at gjælde ogsaa modnende — eventuelt alle livsvirksomme — Organer; 2) ligeledes at 
prove, om det, vi kunne kalde Müller-Thurgau’s Lære om Kulhydraternes antagonistiske 
') I denne Sammenhæng ses det strax, hvor vigtigt det er at holde Begreberne Hvile og Dvale vel 
adskilte. 
D.K.D. Vidensk. Selsk. Skr., 6. Række, naturvidensk. og mathem. Afd. VIII. 5. 38 
