290 18 
Omdannelser, ogsaa kunde udvides til at gjelde andre Stofgrupper og da forst og 
fremmest de kvælstofholdige Stoffer. Endvidere maatte det staa som et fjernere 
Maal for Studiet af Modningsprocesserne, at rykke nærmere ind paa. Forstaaelsen ogsaa af 
Hvile-Fremtoningerne. Thi Hvileperioderne følge — sædvanligt umiddelbart — efter Mod- 
ningen og en Analyse af denne vil da aabenbart kunne tænkes at belyse Hvilens Iværk- 
settelse. Der var saa meget mere Grund til at tage Hvile-Spørgsmaalet op, som Müller- 
Thurgau's i og for sig højst interessante Tillob til at forklare Hvileperioderne blot ved 
Kulhydraternes Spil, allerede for en ren kritisk Betragtning maatte vise sig som et i 
theoretisk Henseende frugtesløst Forsøg — selv om Experimenterne i visse Henseender 
syntes at bekræfte hans Ideer. 
Som man ser, er dette Program ret omfattende. Og da den i min Plan liggende 
systematiske Anvendelse af Anæsthetica til Paavirkning af Planter hidtil kun var forholdsvis 
meget lidt forsøgt, er det indlysende, at Undersøgelsen foreløbig maatte faa en stærk Be- 
grænsning i sin nærmest kun orienterende Karakter: det er en første Redegjørelse for 
Studier paa et endnu ret uopdyrket Felt, der forelægges i denne og den folgende Afhand- 
ling. Derfor kan der hist og her være et noget tilfældigt Præg over Undersøgelsen, som 
dog paa den anden Side er saa vidt fremskreden, at en Publikation ikke længere bør op- 
sættes. Man vil da i denne første Meddelelse kun finde Spørgsmaalene behandlede i de 
grovere Træk; efterhaanden som fortsatte Undersøgelser maatte komme nærmere ind paa 
de enkelte, her mere summarisk behandlede Punkter, skulle de vundne Resultater blive 
fremlagte. 
b. Methoder og Fejlkilder. 
Forsøgs-Objekterne. Det er især modnende Frø, samt modnende eller i 
Hvile værende Løg og Knolde, der ere anvendte til Forsøgene. Navnlig ere udpillede 
grønne Ærter og umodne Lupiner (Lupinus luteus) blevne benyttede. Af Lupiner faas 
forholdsvis let et meget ensartet Materiale, da man i Frøskallens mere eller mindre stærkt 
fremskredne — eller endnu manglende — mørkfarvede Tegning har et ganske godt Kjende- 
tegn at sortere efter. Lige store og ens tegnede Frø med samme Farvetone lade sig let 
tilvejebringe. Ved et ringe Antal (4, vanskeligere ved 5) Parallelforsøg kan man skaffe sig 
et enestaaende ensartet Materiale af Lupinfrø ved at fordele de 4 (eventuelt 5) mest ens- 
artede Frø i hver antagen Bælg paa hver sin Prøve; hvor en saadan Fremgangsmaade er 
brugt, er dette betegnet ved Ordet «belg-felles» Prøver. Ærter frembyde mindre i Øjne 
faldende ydre Kjendetegn paa Ensartethed; men naar man af en større Bunke samtidig 
plukkede Bælge først udsøger saadanne, der se ens ud, og dernæst af de udpillede Frø 
forkaster alle, der afvige nævneværdigt, faar man dog ogsaa her et godt Materiale. Ogsaa 
