292 20) 
det stigende Tryk. Som Beholder er hyppigst anvendt Cylinderglas eller Glaskrukker paa 
0,5—4 Liters Størrelse; undertiden dog Woulff'ske Flasker paa 2 à 4 Liters Indhold. Den 
anvendte Æther har stedse været almindelig god Handelsvare (officinel Æther), som i 
Forvejen er bleven mættet med Vand ved Rystning med en rigelig Mengde Vand og lidt 
kulsur Magnesia. Herved fjernes vel ogsaa en eller anden mulig tilstedeværende Urenhed, 
lidt Syre 0. desl. Hvor intet andet er sagt, have de anæsthetiserede Planter saa vel som 
Kontrolplanterne henstaaet i Mørke, d. v.s. i almindelige Bord-Skabe, og ved en Temperatur 
af 16—20° C. 
De kemiske Undersogelser have været af ret summarisk Natur. Naar det tages i 
i Betragtning, at ret forskjellige Plantearter have veret provede, og at der i disse fore- 
komme meget forskjelligartede Forbindelser, baade blandt de kvælstoffrie og de kvælstof- 
holdige Plantestoffer, vil det indses, at en nærmere kemisk Karakteristik af Stofferne vilde 
representere for sig alene et meget omfattende Arbejde, som kunde vere Gjenstand for 
selvstændige Afhandlinger — paa dette Punkt maa dog Kemikere tage Affere'). For 
mig har Opgaven nermest veret den i de store Trek at karakterisere Stofomdannelsernes 
Retning under de forskjellige experimentelt tilvejebragte Tilstande. 
Det er kun fra dette Synspunkt, at de i kemisk Henseende primitive Methoder, 
jeg har anvendt, maa bedommes. I et senere Arbejde skulle nogle enkelte Momenter 
iøvrigt søges belyste ved lidt mere indgaaende kemisk Analyse; men her er det med fuldt 
Overleg, at jeg paa forskjellige Punkter lader Opgaver, der frembyde sig, ligge ganske 
urorte, saaledes at der altsaa snarere stilles Sporgsmaal end gives Svar. Men dette 
er vel ikke nogen Fejl ved et orienterende Arbejde. 
Plantedelenes Forberedelse til Analysen. Plantedelene, f. Ex. Frøene, 
Herhen hører f. Ex. Jessen-Hansens smukke Arbejde over Kulhydraterne i vore Kornsorter paa 
forskjellige Udviklingstrin (Meddelelser fra Carlsberg-Laboratoriet, 4de Bind, S. 145, 1896). Denne 
kemisk-deskriptive Undersøgelse har kostet flere Aars Arbejde. Hvorledes skulde en Enkelt over- 
komme tilsvarende Analyser af samtlige her benyttede Planters kvælstoffrie og kvælstofholdige 
Stoffer og tilmed, hvad der fysiologisk set er det vigtigste, gjennemgaa de forskjellige fundne 
Stoffers Forhold under de ved Experimenterne varierede abnorme Betingelser? Man er desværre 
kun altfor ofte nødsaget til at holde Fysiologiens og Kemiens Opgaver ude fra hinanden: lad Fy- 
siologien gjøre de fysiologiske Opdagelser, saa vil Kemien bag efter kunne anvende, eventuelt ud- 
dybe dem; og lad Kemikerne gjøre de rent kemiske Opdagelser, som derpaa kunne komme Fysio- 
logien til Gode — beherske begge Retninger kan dog ingen! Derfor synes det mig ganske besyn- 
derligt, naar den højt fortjente Kemiker E. Fischer i sin interessante Tale: «Die Chemie der 
Kohlenhydrate und ihre Bedeutung für die Physiologie», Berlin 1894, S. 34—35, ligesom beklager 
Forskere som en Sachs og en Hellriegel, at de ikke ogsaa ere fremragende analytiske Kemi- 
kere. Naar man endelig her vil beklage noget, saa er det snarere Mangel paa biologisk Interesse 
hos selve de tyske Kemikere, der har medfort det, som Fischer anker over: at Sachs’ 
Opdagelse af Stivelsedannelsens og Stivelse-Udtomningens Spil i de grønne Blade, og Hellriegel's 
Opdagelse af Bælgplanternes Forhold til det frie Kvælstof først ved henholdsvis engelske og 
franske Kemikeres Forskninger have faaet en indgaaende kemisk Preve. 
