296 24 
Kubike. Fehlings Vedske pr. 5 Kubike. Udtrek. Ingenlunde altid har dette dog kunnet 
gjennemfores, og undertiden har det vist sig, at Titeren sank ned mellem I og 2 Kubike. 
Fehling!). I saa Fald har jeg altid tilføjet Natronoplosning eller titreret med Fehlings 
Vædske, fortyndet med sit lige Rumfang Seignettesalt-Natron-Oplosning. Hvis ikke, kan 
Reaktionen let forlobe abnormt, med Hindedannelse i Stedet for Bundfald; særlig synes 
Udtræk af Crocus-Knolde i saa Henseende at vere følsomme: Vedsken maa være stærk 
alkalisk. At alle Prover, horende til samme Analyse-Rekke, ere behandlede ens ogsaa i 
Henseende til de her omtalte Forhold, er vel en Selvfolge. 
Aciditetsbestemmelser ere af og til udførte, og da i spirituese, koldt til- 
beredte Udtræk af de paagjældende Plantedele — selvfølgelig vundne uden Tilsætning af 
Barytkarbonat. Hyppigst har jeg benyttet Overmætning med fortyndet Natron og, efter 
Tilsætning af Lakmoid eller Fenolftalein, Titrering med !/1o normal Saltsyre indtil en vis 
Overgangsfarve, der i øvrigt ikke altid er let at træffe nøje i slige Udtræk, er naaet. 
Ogsaa Hagen Petersens?) jodometriske Syrebestemmelse har jeg prøvet; i mine Forsøg 
har den dog ikke været til særlig Nytte. Syre-Bestemmelserne prætendere intet andet end 
at give Oplysninger om, hvorvidt der under Narkosen var dannet — eller svundet — en 
kjendelig Mængde Syre eller ej. 
Af Fedtbestemmelser ere et mindre Antal udførte, alle hos Lupinfrø og efter 
Halle-Forsøgsstationens Methode), med Benyttelsen af Schleicher & Schülls Tut-Filtre. 
Hvor Torstofbestemmelserne have haft serlig Betydning, saavel som hvor 
Torringen af anden Grund (Fedtbestemmelse) skulde vere fuldstendig, er Torringen fore- 
gaaet i det Riber-Kjeldahl’ske Vakuums-Apparat®) ved 100°. Oftest har dog en Tørring 
i et Dogn i en almindelig Vand-Torrekasse veret benyttet. 
Ved Analysernes Beregning er jeg altid gaaet ud fra Torstofbestemmelserne 
i en Prove af de paagjeldende friske Plantedele. Jeg har da sat som Forudsætning, at 
Halvdelen af Torstoffet var opløseligt i den alkoholiske Vedske®). Dette er vilkaarligt, 
men staar dog mellem de to faktisk urigtige Yderpunkter: at betragte Torstoffet som helt 
eller slet ikke opløseligt. Fejlen ved min Forudsætning er i alt Fald ringe. Exempel: 
{5 Gram friske Ærter med 25 pCt. Torstof, knust med 2 Gram kulsur Baryt og opvejet 
med Alkohol til ialt 150 Gram (152 med Barytsaltet). Af Filtratet toges 120 Gram i 
Arbejde. Disse 120 Gram repræsentere da 12,15 Gram friske Arter og heraf beregnes 
1) Ved de lejlighedsvis udforte Bestemmelser af Reduktionseyne for Inversionen have Tallene været 
endnu lavere. 
*) Svensk kemisk Tidskrift Nr. 7 og 8, 1892. 
3) Die Versuchsstation Halle a. S. Berlin 1892, S. 20. 
4) Faas hos Kobbersmedemester Jensen, Vesterbrogade 107 B, Kjøbenhavn V., i fortrinlig Udførelse. 
5) Barytkarbonatet har man her set ganske bort fra: Syremængden i Plantedelene er ikke stor, og 
det er iser kalkfældende Syrer, der findes. 
