Forsøg XIX !0-13/8 1896. 
Meskningsforsog. Materialet sorteret meget omhyggeligt; Prover A c. 30 Gram 
(9: 60 Stkr.) store, smukke, ensartede Fro med 33,8 pCt. Torstof, hvori 4,08 pCt. Kvalstof. 
Opgaven var, ved saakaldt «Mæskning» af Prøverne, at konstatere, om og i hvor høj Grad 
der findes sukkerdannende Ferment hos grønne Ærter paa det paagjeldende Udviklingstrin. 
Der anvendtes derfor parvis ens behandlede Prover, hvoraf en blev mæsket (9: knust med 
ca. 100 Cc. koldt Vand og i Løbet af ca. 2 Timer langsomt opvarmet til ca. 90°, med 
særlig lenge Dvælen ved ca. 40°—50°), medens den anden Prove strax (resp. efter Henstand) 
blev skoldet, knust med det hede Vand og derpaa iøvrigt behandlet som førstnævnte Prove. 
For at undgaa Syre-Virkning blev ca. 3 Gram kulsur Baryt tilsat under Knusningen; for 
et enkelt Provepars Vedkommende blev dette dog undladt. Resultatet fremgaar af folgende 
Tabel; der fandt ingen Spiring Sted i Forsoget. Beholdere à 4 Liter. 
reducerede Ce. Feh- |reducerede Ce. Feh-| indeholdt Amid- i 
ling for Inversion | ling efter Invers. | Kvælstof i Milligr. Ånmærk 
Prøverne. à | _| ninger 
ikk ikk ikk 
SEN mæsket.| Diff. ee! mesket.| Diff. mærket. mæsket.| Diff, ses. 46: 
m NE EZ EB rn 
1. Strax analyseret; uden kuls. Baryt | ce. 2,0 | 10,0 | 8,0 | 76,5 | 86,1 | 9,6 8,7 18,9 |10,2 \ (226 
226,7 
2: — _ med ur 12,5 [11,8 | 766010787021 MS ee sa 
3. Hensat 1 Dogn; — — — - 1,9 8,8 | 6,9 | 62,1 | 62,1 | 0 
4. 2 - 1,9 8,1 | 6,2 | 55,2 | 54,1 |=1,1] 6,9 12,0 | 5,1 | (163,3) 
5 — à = — = — - 1,3 UA 05522 10504 E55:25 EA: sul nel (49:17) 
6. 0,8 Cc. Æther i { Dagnmed— — - 3,1} 11,3 | 8,2 | 66,2 | 71,8 | 5,6 
i= — og Eftervirkning i 1 
Døgn; med kuls. Baryt ...... = 3,0 | 10,0 | 7,0 | 62,1 | 60,7 |--1,4 
8. 0,8Cc. Ather i 2 Døgn; med kuls. | 
BANKE ee - 3,1] 11,9 | 8,8 || 60,7 | 66,2 | 5,5 9,7 15,4 | 5,7 | (179,6) 
9. 0,8 Ge. Ather og Eftervirkning i 1 
Døgn med kuls. Baryt....... - 44 | 11,3 | 6,9 | 66,2 | 69,0 | 2,8 9,1 13,8 | 4,7 | (195,9) 
Tallene for direkte Reduktion hos de ikke mæskede Prover ere vistnok lidt for 
høje, da en Skoldning neppe ganske udelukker Fermentvirkning; men det har i nærværende 
Tilfelde mindre Betydning, og de mæskede og ikke-mæskede Prover skulde jo behandles 
ens alene med Undlagelse af Opvarmnings-Hastigheden. Man ser strax, at alle de mæskede 
Prover, hvad enten der var tilsat Barytkarbonat eller ej, have givet et meget kjendeligt, 
relativt enormt Plus af direkte reducerende Sukker. Total-Mængden af Sukker, 
maalt ved Reduktion efter Inversion, er kun hos nogle af de med kulsur Baryt behandlede 
Prover foroget tydeligt, nemlig hos Preverne 5, 6, 8 og maaske 9; medens ingen eller kun 
en ganske usikker Forøgelse iagttoges hos Prøverne 2, 3, 4 og 7. Helt anderledes forholdt sig 
D. K. D. Vidensk. Selsk. Skr., 6. Række, naturvidensk. og math. Afd. VIII. 5. 42 
