4. Meget sterke, drebende Doser giver en ringere Forogelse end 
de stærkeste ikke-dræbende Doser, saavel under, som — navnlig — efter 
Narkosen. 
Da Bladgront hører til de kvælstofholdige Stoffer, skal her tilføjes et Par Be- 
inerkninger om dette Farvestofs Forhold. Det har da i alle Forsøg med grønne Fro, særligt 
hos Ærter og Lupiner, vist sig, at middelstærke og sterke Æther-Doser bevirke, at den 
grønne Farves Styrke (bedømt efter Skøn af de filtrerede spirituose Udtræk) ikke forandres 
synderlig sterkt under Narkosen, medens, som bekjendt, de ikke wtheriserede Fro under 
Eftermodningen blive gulgronne til rent gule indvendigt. Ogsaa den her nævnte Æther- 
virkning er Exempel paa en for Modningen karakteristisk Stofskifteproces’s Nedstemning 
ved Ætheren. Meget stærke, dræbende Doser medforer en Misfarvning af Bladgrontet, 
vistnok en sekundær Virkning, fremkaldt af den forøgede Syremængde. Om meget svage 
Doser paaskynde den gronne Farves Overgang til gult, har jeg ikke nogen Mening om. 
Nojere Undersøgelser over Bladgrontets Forhold vilde iøvrigt ikke være uden Interesse, 
men vanskelige at gjennemføre. 
Som et Biprodukt af Forsøgene fremtræder det ikke uinteressante Resultat, at 
saarede Organer forøgede deres Amid-Kvælstof-Mængde. Dette ses af de af- 
pillede Hyldebærs (VIF, S. 31), ituskaarne Kartoffelknoldes (XLII, S. 69) og afskaarne, ved 
Løvspring staaende Knoppers (XLVI og XLVII, S. 73) Forhold. Böhm!) er vel den første, 
som iagttog og nærmere skildrede Beskadigelsers Aandedrættet paaskyndende Virkning hos 
Planterne, en Virkning, hvori han med Rette ser et Udtryk for en ejendommelig Pirring 
(Saar-Pirring eller traumatisk Irritation), da Iltens lettede Adgang til Vævene her ikke, i 
det mindste ikke alene, forklarer Sagen. Efter Böhm have forskjellige Forskere og for- 
nyligt H. M. Richards?) studeret denne i flere Henseender vigtige Sag, som vi atter 
komme tilbage til ved Omtale af Aandedrættets Forhold ved Ætherisering. Richards 
antager, at den forstærkede Respiration er et Udtryk for «an effort on the part of the plant 
to recover from the injury ...», hvilken Anskuelse — der dog ingen Forklaring giver — 
jeg ganske kan tiltræde; og den forøgede Amid-Mængde kan vel ses under samme Syns- 
punkt, altsaa vel nærmest som et Udtryk for, eller, om man vil, som en Følge af den 
reparerende, f. Ex. Saarkork, Thyller eller Kallus dannende Virksomhed, der hurtig indledes 
efter Beskadigelsen, og som frembyder en vis Analogi med Forholdene ved Spiring og Løv- 
spring, bl. a. ogsaa stiller større Krav til Forraadsstoffers Omdannelse og Transport. Dette 
Ræsonnement støttes meget væsentligt af de Resultater, som Ætherisering af de saarede 
1) Böhm: Ueber die Respiration der Kartoffel. (Botan. Zeitung 1887. Nr. 41—42). 
*) Annals of Botany, vol. X, Decbr. 1896; S.531—582. Her yderligere Litteratur-Angivelser. 
